{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":153,"n_cols":6,"rows_kept":153,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o nacrtu Pravilnika o geodetskim elaboratima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRAVILNIK","Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije je putem svojih tijela analizirala nacrt Pravilnika, te obzirom na opsežne komentare koje ima na navedeni dokument u narednom tekstu daje svoje mišljenje na isti na način da svoje primjedbe ističe navodeći na koje članke odnosno stavke ovog Pravilnika se odnose.\nUvodno, Komora smatra kako su nacrtom Pravilnika predviđene određene odredbe za koje Komora smatra kako nisu u skladu sa Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Neke od ovih odredbi Komora načelno podržava, međutim smatra kako bi uvjet za propisivanje takvih odredbi Pravilnikom ipak trebale biti izmjene nadrednog Zakona, pa ih iz istog razloga u ovome trenutku ne može podržati.\nKomora također ističe kako pozdravlja namjeru Državne geodetske uprave da Pravilnik uskladi s odredbama Zakona o cestama, Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, Zakona o vodama, Zakona o komunalnom gospodarstvu te Zakona o željeznici. Također, Komora pozdravlja činjenicu da je Državna geodetske uprava u pravilnik ugradila većinu načelnih prijedloga koje je Komora na poziv Državne geodetske uprave istoj i dostavila 2.5.2022. godine. Komora međutim žali kako zbog određenih izvanrednih okolnosti nije došlo do sastanka predstavnika Odbora za etiku, stručna pitanja i propise i predstavnika Državne geodetske uprave, jer smatra kako bi takav sastanak pomogao Odboru pri razmatranju određenih odredbi te olakšao i samu analizu odredbi Pravilnika. Također, Komora smatra i kako članovi Odbora posjeduju potrebna znanja i stručnost da autorima ovog Pravilnika približe određene probleme s kojima se ovlašteni geodetski izvoditelji susreću u praksi.\nIako Komora načelno podržava određene točke koje je Državna geodetska uprava ovim nacrtom pokušala propisati, Komora smatra kako je tekst samog pravilnika ipak potrebno doraditi. Nadalje, kao jednu od krucijalnih primjedbi na ovaj nacrt Komora ističe i činjenicu da uz isti nacrt nije objavljen nacrt tehničkih specifikacija na koje se Pravilnik poziva, a koje su sastavni dio predloženog Pravilnika. Iste bi trebale u bitnom obimu i mjeri propisati izgled, način izrade i sastavne dijelove geodetskih elaborata, te Komora smatra kako bi iste morale biti objavljene i dostupne zajedno sa nacrtom Pravilnika. Komora podsjeća da su pri donošenju trenutno važećeg Pravilnika o geodetskim elaboratima, iste bile dostupne kada je on bio objavljen na javnom savjetovanju.\nNadalje, kao jednu od osnovnih primjedbi na ovaj Pravilnik Komora ističe i pokušaj da se odredbom Pravilnika Državnoj geodetskoj upravi da za pravo da uputama, objašnjenjima i mišljenjima mijenja načine na koji se geodetski elaborati izrađuju, pregledavaju i potvrđuju te iste implementira u svoje informacijske sustave. Naime, obzirom da je u uvodnim člancima ovog Pravilnika propisano kako upravo ovaj Pravilnik propisuje načine izrade te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata sasvim je neprihvatljivo da se tim istim Pravilnikom Državnoj geodetskoj upravi daje pravo da mijenja neke od navedenih načina postupanja bez mijenjanja tog istog Pravilnika. Komora nikako ne može podržati činjenicu da Državna geodetska uprava mijenja postupanja propisana ovim pravilnikom donošenjem bilo kakvih drugih akata osim izmjenama odgovarajućeg pravilnika odnosno pripadajućih tehničkih specifikacija, te ovim putem poziva Državnu geodetsku upravu da odustane od ovakve prakse.\nKomora smatra i kako je pojmovnik Pravilnika potrebno bitno doraditi odnosno popuniti sa svim onim terminima odnosno izrazima koji se kroz Pravilnik više puta navode a koji u pojmovniku trenutno nisu navedeni (npr. PMP). Također, određeni pojmovi koji se u pojmovniku spominju u daljnjem tekstu Pravilnika se više ne navode, ili se navode citirajući cijelu definiciju a ne pojam iz pojmovnika. Na ovaj način nije ispunjena glavna zadaća pojmovnika, a to je da se odredbama Pravilnika koje se pozivaju na određene pojmove iz pojmovnika jasno razluči na koga ili što se te odredbe odnose, čime se sami tekst Pravilnika pojednostavljuje. \nVezano uz prethodne navode da je Pravilnik potrebno doraditi, Komora ističe kako u pravilniku postoji niz odredbi koje se javljaju na više od jednog mjesta u Pravilniku, te da takvih ponavljanja odredbi ne bi trebalo biti. Nadalje, određene odredbe potrebno je nomotehnički doraditi, pogotovo u slučajevima kada se radi o poveznicama iz posebnih propisa, kako bi postupanja bila jasna i nedvosmislena. Također, Komora smatra i kako određene odredbe Pravilnika treba „presložiti“ odnosno propisati na onim mjestima u pravilniku kako bi se bolje formirale logičke cjeline koje su pravilnikom predložene te kako bi sve one odredbe koje se tiču određene logičke cjeline bile na odgovarajućem mjestu u Pravilniku.\nNadalje, Komora posebno ističe kako smatra da je o glavi II ovog Pravilnika potrebna šira rasprava Državne geodetske uprave i Komore obzirom da postoje određeni nerazjašnjeni problemi koji se tiču potvrđivanja odnosno poništavanja prethodno potvrđenih geodetskih elaborata, te se nada da će se o ovoj temi organizirati zajednički sastanci kako bi se problematika raspravila te donijela zadovoljavajuća rješenja u vidu propisa.\nU nastavku, Komora navodi svoje primjedbe iskazane prema pojedinim člancima odnosno stavcima Pravilnika."]
[2,"GRGA KOSTELAC","PRAVILNIK","Predlagatelj ovog pravilnika nije naveo, a morao je način nadzora kvalitete IZRADE i PREGLEDA geodetskih elaborata. Naime, određeni elaborati nisu izrađeni sukladno propisima, a potvrđeni su i provedeni te isto ukazuje na ozbiljne probleme pogotovo što se tiče poštivanja zakonom propisane točnosti položajnog određivanja lomnih točaka međa/granica.\nPredlagatelj ovog pravilnika nije uredio, a morao je način obavještavanja nositelja vlasničkih i ostalih stvarnih prava na predmetnim i susjednim katastarskim česticama (stranke u postupku) prilikom provedbe geodetskih elaborata. Naime, određeni postupci Državne geodetske uprave se ne provode sukladno propisima koji uređuju prava stranaka u postupku (vlasnici i dr.), čime su njihova prava povrijeđena, a takva postupanja pravno upitna. Sukladno navedenom potrebno je navesti za koju vrstu provedbe geodetskog elaborata je potrebno provesti potrebne obavijesti.\nIstičem potrebu PRIMJERENOG obavještavanja stranaka prilikom provedbe jer se provedbom geodetskih elaborata mijenjaju prava stranaka (izmjena titulara, površina, tijeka međa, razgraničenja, kultura, evidentiranja građevina i ostalih podataka javne evidencije katastarskog operata i zemljišne knjige), a ne geodetskim izmjerama, ulaskom hodom izvođača, nužnim odstranjivanjem raslinja i slično kako se navodi u ovom prijedlogu pravilnika. Naime, prilikom provedbe geodetskih elaborata, u upravnom postupku (koji vodi državni službenik, a ne geodetski izvođač i sl.) je potrebno na primjeren način obavijestiti stranke u postupku te se isto ne bi smjelo zaobići niti prenijeti na osobe koje nisu državni službenici. Predlagatelj ovog pravilnika mora biti svjestan kako je geodetski elaborat tehnička podloga za provođenje promjena koje se ne provode izradom geodetskih elaborata, a te promjene se trebaju provoditi u upravnom postupku."]
[3,"GRGA KOSTELAC","PRAVILNIK,\nOSNOVNE ODREDBE","Geodetski elaborat bi trebao biti što jednostavniji, a opet da sadrži dijelove iz kojih je vidljivo koje se promjene predlažu. Time bi on bio funkcionalan i cjenovno prihvatljiv vlasnicima nekretnina koji prijavljuju promjene. Sadašnji komplicirani elaborati sa mnoštvom sastavnih dijelova su skupi ili što je još gore prilikom njihove izrade se \"fuša\", ne odrađuju se potrebne radnje, a čime se šteti kvaliteti prostornih podataka koji nastaju. I toga su svi svjesni međutim po tom pitanju se ne čini ništa ili barem ne dovodljno. Geodeti koji rade kvalitetno prisiljeni su raditi ispod tržišne satnice, a zbog čega je dobar dio njih promjenio profesiju ili radi u inozemstvu te isto nikako nije dobro za naše tržište jer je neophodan kvalitetan i vjerodostojan (real-time) registar podataka o vlasništvu i stvarnom stanju na terenu bitnih građevina te imovinsko-pravnih odnosa. Razlozi za kvalitetan i vjerodostojan registar bi se mogli nabrajati satima (porezi, funkcionalnost, sigurnost, kontrola i umanjenje štete izvanrednih okolnosti, prostorno planiranje, društvene korisit itd.), a šteta koju im nanose loši podaci (\"fuš\") su pogubni i dugoročno sve štetniji. Zato su bitni jednostavni i kvalitetni geodetski elaborati, koji bi sadržavali sadašnje podatke javnih registara (VL, PL, kopija plana) te prijedlog novih registara (VL, PL i KP) uz skicu (pdf i dxf) te popis koordinata. Uz navedeno bi se mogli priložiti dokumenti dobiveni od investitora te eventualno kratko izvješće ako izvođač smatra potrebnim pojasniti određene okolnosti bez potpisa ili obavijesti stranaka jer njihova suglasnost ili protivljenje trebaju biti predmet upravnog postupka. Osim navedenog potrebno je precizno propisati postupke i radnje koje se trebaju izvršiti prilikom izrade elaborata te propisanim nadzorima i kontrolama provjeravati pridržavaju li se toga izvođači. Dok se tako ne urede stvari stanje stvari u našoj struci, ali i općenito u registrima te u gospodarstvu koje ovisi o uređenim imovinsko-pravnim odnosima nema znčajnog napretka."]
[4,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 1.","Člankom 1. pravilnika propušteno je navesti da se, osim navedenim pravilnikom, sadržaj i oblik elaborata u bitnome propisuju i tehničkim specifikacijama koje međutim nisu objavljene na ovome esavjetovanju. Također, nije propisan niti rok u kojem bi se navedene tehničke specifikacije trebale donijeti, međutim navedeno je kako su prilog ovome Pravilniku a Komora smatra da bi se iste trebale objaviti i biti dostupne na esavjetovanju.\nČlankom 1. također nije propisano kako odredbe ovog Pravilnika propisuju i način provedbe geodetskih elaborata, a što se pak pojedinim odredbama u određenoj mjeri ipak propisuje."]
[5,"GRGA KOSTELAC","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 1.","Potrebno je navesti rok postupanja prilikom pregleda, potvrde i provedbe geodetskih elaborata ukoliko zahtjev nije uredan te navesti kako elaborat koji je prošao provjeru sastavnih dijelova digitalnim putem (SDGE) se smatra uredno predanim."]
[6,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Vezano uz stavak 2, potrebno je isti uskladiti sa člankom 1. na način da se navede: način izrade geodetskih elaborata propisuje se određivanjem radnji koje se obavljaju tijekom izrade elaborata."]
[7,"GRGA KOSTELAC","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Potrebno je utvrditi je li postupak pregleda, potvrde i provedbe geodetskih elaborata upravni ili neupravni postupak, a kako bi se sukladno propisima postupalo. Jer potrebno je utvrditi tko ima pravo dostavljati službenu poštu, a tko nema. Imaju li kako se ovim pravilnikom navodi geodetski izvođači pravo slati službenu poštu strankama? Vode li geodetski izvođači službeni, upravni postupak? Moraju li geodetski izvođači, ukoliko ne vode upravni postupak niti imaju službene ovlasti dostavljati poštu? Ukoliko neka od stranaka na predmetnim ili susjednim česticama odgovara na poštu, prihvaćanjem, sugeriranjem, protivljenjem ili odbijanjem - je li tada izrada geodetskog elaborata upravni postupak i prije nego je predan u katastar na pregled, na koji način se uređuje zaprimanje odgovora stranke, sudjeluje li u tome službenik te odlučuje li o tom odgovoru službenik?"]
[8,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 3.","Pojmovnik Pravilnika je potrebno bitno doraditi odnosno popuniti sa svim onim terminima odnosno izrazima koji se kroz Pravilnik više puta navode a koji u pojmovniku trenutno nisu navedeni (npr. PMP). Također, određeni pojmovi koji se u pojmovniku spominju u daljnjem tekstu Pravilnika se više ne navode, ili se navode citirajući cijelu definiciju a ne pojam iz pojmovnika. Na ovaj način nije ispunjena glavna zadaća pojmovnika, a to je da se odredbama Pravilnika koje se pozivaju na određene pojmove iz pojmovnika jasno razluči na koga ili što se te odredbe odnose, čime se sami tekst Pravilnika pojednostavljuje.\nNadalje, Komora smatra kako određeni pojmovi unutar pravilnika primjerice identifikacija nisu dobro pojašnjeni pa je iste potrebno redefinirati. Određene pojmove potrebno je definirati na razini pojmovnika, obzirom da se isti u pojmovniku ne spominju, primjerice nositelji prava ili PMP.\nKomora posebno ističe kako nije potpuno jasno da li definicija točaka u službenoj evidenciji (SE točke) obuhvaća i one točke donesene na temelju pravomoćnog rješenja donesenog u upravnom postupku na temelju propisa koji su vrijedili prije stupanja na snagu Zakona o državnoj izmjeri (NN 112/18)."]
[9,"Petar Ivanić","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 3.","3. dvostruko stanje –  Umjesto da se ukine dvostruko stanje, sada ga se još pravilnikom propisuje. Zašto?\nKoja je svrha toga? Da se katastar i zemljišna knjiga i dalje što više razilaze, ili postoji neko suvislo obrazloženje da se pojmovnikom potencira dvostruko stanje. Do sada se to nije posebno isticalo niti zakonom niti pravilnicima."]
[10,"Petar Ivanić","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 3.","8. katastarske čestice s mjerilom 1\nNonsens u geodetskoj struci. Katastarske čestice nemaju mjerilo. Vidjeti definicije geodetskog pojma mjerilo u Geodetsko-geoinformatičkom rječniku na stranicama 207 do 210, autora Frančula i Lapaine. Ili na web stranicama Državne geodetske uprave gdje je predmetni rječnik objavljen u digitalnom obliku. Trebalo bi osmisliti neki bolji pojam ako se pojedine katastarske čestice iz nekog razloga žele posebno istaknuti. Lomne točke su mjerene određenom položajnom točnošću i sada je mjerilo te k.č. 1. Predlaže se ako se već mora posebno isticati takve k.č. da se to učini na neki drugi način. Da nam se ostatak svijeta ne ruga. Mjerilo eng. riječ = scale."]
[11,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 4. ","Komora ističe kako Pravilnikom nije predviđena razlika u postupanjima između katastra zemljišta i katastra nekretnina, mada trenutno važećim Zakonom o državnoj izmjeri (NN 112/18, 39/22, dalje: Zakon) ista razlika postoji."]
[12,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OSNOVNE ODREDBE,\nČlanak 5.","Pravilnikom nije ni na koji način propisano koji su to informacijski sustavi, koje razvija Državna geodetska uprava, a kojima se osigurava ujednačeno postupanje u primjeni Zakona. Iste je potrebno definirati u pojmovniku ovog Pravilnika.\nNadalje, vezano uz stavaka 2 ovog članka, Komora smatra kako je člankom 1. ovog pravilnika jasno navedeno što se ovim Pravilnikom propisuje, te upute, objašnjenja i mišljenja ne mogu ni na koji način propisivati postupanja drugačija od onih propisanih Pravilnikom, te je za promjenu postupanja potrebno izmijeniti ovaj Pravilnik."]
[13,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 6.","Pravilnikom nije propisano da li geodetski elaborati mogu biti izrađeni u više od jedne svrhe, te da li u tim slučajevima postoji obaveza navođenja svih svrha u koje je elaborat izrađen. Jednako tako, potrebno je propisati i ukoliko se određene svrhe geodetskih elaborata ne mogu vezati sa drugim svrhama propisanim ovim Pravilnikom. Također, nedostaje i svrha elaborata za formiranje katastarskog područja na moru. Komora također smatra i kako geodetski elaborat katastarske izmjere treba ostati van Pravilnika.\nVezano uz stavak 2, propušteno je naglasiti i navesti osim zemljišnoknjižnog izvadka i izvadak iz BZP-a. Obzirom da do sada nije razjašnjeno da li je elaborate koji se ovjeravaju na način da je za njihovu provedbu potrebno sastaviti isprave pogodne za zemljišnu knjigu uopće moguće izraditi u bazi zemljišnih podataka, potrebno je isto jasno i propisati, ili to izričito tako i navesti ukoliko to nije moguće. Komora također smatra kako je stavak potrebno nomotehnički doraditi, odnosno da je vrlo teško iz predloženog izričaja zaključiti na koje se sve slučajeve ovaj stavak odnosi. \nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako je izraz „sudskih te drugih postupaka“ vrlo širok, odnosno da bi Pravilnikom trebalo propisati koji su to drugi postupci koji se podrazumijevaju.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako bi Državna geodetska uprava prije zabrane ovakvog načina izrade geodetskih elaborata odnosno zabrane izrade ulančanih prijavnih listova unutar geodetskih elaborata trebala očitovati iz kojeg razloga se na tome inzistira. Ukoliko je problem takvih ulančanih prijavnih listova u sustavu digitalnih geodetskih elaborata, Komora ističe kako bi jedno od rješenja trebalo biti i da se razmotre mogućnosti za izmjene sustava.\nVezano uz stavak 5, Komora smatra kako je slučajeve opisane navedenim stavkom potrebno ipak detaljnije propisati. Nadalje, Komora smatra kako u određenim situacijama postoje potpuno opravdane i objektivne okolnosti u kojima se izbjegava sudjelovanje nositelja prava na susjednim katastarskim česticama. Također, Komora smatra kako katastarski službenici pri pregledu i potvrđivanju geodetskih elaborata ne mogu i ne smiju odluke donositi temeljem bilo kojih drugih okolnosti osim utvrđenih činjenica, a odredbe Pravilnika napisane na ovakav način ostavljaju veliki prostor za slobodne interpretacije.\nVezano uz stavak 6, Komora načelno pozdravlja propisanu obavezu formiranja čestica u sjecištima različitih pravnih režima. Komora posebno ističe situacije u kojima u katastarskoj evidenciji postoje evidentirane čestice i posebni pravni režimi koji u naravi ne postoje odnosno kada se u naravi ne radi o javnom dobru, te je potrebno propisati da se geodetskim elaboratima takva javna dobra mogu brisati iz službenih evidencija ukoliko na terenu ne postoje.\nVezano uz stavak 7, Komora smatra kako bi se isto trebalo biti u mogućnosti primijeniti pri izradi elaborata GE11 kada se samo mijenja način uporabe zgrada."]
[14,"Ante Šušnjara","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 6.","Poštovani, smatram da se u čl. 6 stavak 5 nepotrebno ostavlja prostor za neusklađeno postupanje geodetskih izvoditelja, kao i nadlažnih katastarskih ureda. Smatram da u tehničkim pravilnicima (a ovaj je dosta dvojbenih situacija precizirao - što je pohvalno) ne smijemo ostavljati prostor za proizvoljne procjene situacije. Siguran sam da nam je svima jasna intencija ove odredbe, ali sam isto siguran da u hipotetskoj anketi provedenoj među geodetima ne biste dobili dva ista tumačenja. Smatram da ovu odredbu treba precizirati ili je odmah kod donošenja pravilnika definirati u tehničkim specifikacijama. Ako ostane u ovakvom obliku postat će samo još jedan razlog za izmjenu pravilnika zbog neujednačenog postupanja. Hvala"]
[15,"GRGA KOSTELAC","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 6.","U čl. 6. st. 4. i 5. izbaciti obzirom su odredbe dvojbene, mogle bi se pogrešno tumačiti te je upitno utvrđivanje stvarnih činjenica tj. na koji će se način one utvrditi. Sada imamo različita postupanja katastarskih ureda, imamo različita postupanja službenika u pojedinim katastarskim uredima, a postoje i različita postupanja istog službenika prema različitim izvođačima npr. jedni izvođači ne trebaju imati potpise susjeda, a drugi izvođači za susjednu k.č. moraju (iako dosadašnji pravilnici pa tako i ovaj isto ne navodi kao obvezu već navode obvezu obavijesti ne i potpisa susjeda). Upitno je i kako bi katastarski službenici provjeravali navedeno obzirom nigdje nije opisan niti određen takav postupak itd."]
[16,"DAVORIN MARINOVIĆ","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 6.","U stavku 4. iza riječi postupaka bristi točku i dodati riječ: \"kada su pregledani i potvrđeni\"."]
[17,"DAVORIN MARINOVIĆ","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 6.","Odredbe st.2. ovog članka protivne su odredbama članka 95.ZODIKN i članak 34. i 52. POKZ .\nOvo iz razloga što se u navedenim odrebama ne propisuje da se GE /PL-om za ZK/ može predlagati promjena upisa u vlastovnicu odnosno teretovnicu ili predlaže osnivanje novih z.k. uložaka za postojeće ili novoosnovane k.č. \nIzričaj:\" na način koji se smatra promjenom sastava z.k. tijela \" treba jasnije definirati.\nPrijedlog:\n(2) Geodetski elaborati iz stavka 1. ovog članka izrađeni na način da se u njima predlaže osnivanje katastarskih čestica   od katastarskih čestica ili dijelova katastarskih čestica upisanih u više zemljišnoknjižnih uložaka različitih vlasnika kao i na elaborate koji služe za sudska razvrgnuća suvlasništva i pojedinačne zemljišnoknjižne ispravne postupke u okviru kojih dolazi i do promjene broja, položaja, oblika i površine katastarskih čestica na način da je za provedbu istih potrebno sastaviti isprave pogodne za upis u zemljišne knjige, mogu se izrađivati isključivo za prethodnu provedbu u zemljišnoj knjizi te se potvrđuju jednom od potvrda iz članka 84. stavka 1. točaka 2., 3., ili 6. ovoga Pravilnika."]
[18,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 7.","Komora ističe kako Pravilnikom nije predviđena razlika u postupanjima između katastra zemljišta i katastra nekretnina, mada trenutno važećim Zakonom o državnoj izmjeri (NN 112/18, 39/22, dalje: Zakon) ista razlika postoji.\nKomora također smatra kako geodetski elaborat katastarske izmjere ne bi trebao biti propisan ovim Pravilnikom, obzirom da je isti bitno drugačijeg načina izrade od ostalih geodetskih elaborata propisanih ovim Pravilnikom."]
[19,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE1 - Geodetski elaborat za diobu ili spajanje katastarskih čestica,\nČlanak 8.","Vezano uz stavak 2, Komora ističe kako je Zakon o državnoj izmjeri u svom članku 25. propisao u kojim slučajevima se može osnivati katastarska čestica. Također, potrebno je jasno, po mogućnosti na razini pojmovnika, propisati definiciju osnivanja katastarskih čestica.\nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako isti nije potreban, odnosno ne predstavlja nekakvu pravnu normu koja bi bilo potrebno posebno propisivati, ponajviše zato što se isti odnosi odnosno može odnositi na gotovo sve svrhe elaborata propisane ovim Pravilnikom.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako je potrebno jasnije propisati na što se točno ove odredbe odnose. Naime, nije jasno da li se odredbe ovog stavka odnose i na slučajeve kada se npr. dijele čestice na kojima je ozakonjena zgrada u svrhu rješavanja imovinsko-pravnih odnosa bez odgovarajućih akata prostornog uređenja.\nVezano uz stavak 5, Komora smatra kako bi se izričaj trebao uopćiti, odnosno da je potrebno propisati da se prilaže odgovarajući akt tijela nadležnog za prostorno uređenje kojim se iskazuje namjena zemljišta. \nVezano uz stavak 6, Komora načelno razumije namjeru Državne geodetske uprave da ovo propiše. Međutim, Komora ističe kako su ovim Pravilnikom propisane posebne svrhe elaborata diobe zemljišta temeljem akata prostornog uređenja. Komora također smatra kako navođenje istog u tehničkom izvješću nije potrebno jer je isto razvidno i iz same svrhe elaborata, kao i iz drugih njegovih sastavnih dijelova.\nVezano uz stavak 7, Komora ističe kako je propisano izričita suglasnost vlasnika svih čestica, a ne nositelja prava. Nadalje, prilaganje dokaza da je odgovarajući postupak pokrenut pri samoj izradi elaborata često nije moguće obzirom da su upravo takvi elaborati temelj za pokretanje navedenih postupaka. Također, ovim stavkom nije izričito propisan način na koji su vlasnici dužni dati suglasnost – potrebno je definirati radi li se o potpisima na izvješća u sklopu izrade elaborata ili nekim drugim putem."]
[20,"ŠIME SKOČIĆ","GE1 - Geodetski elaborat za diobu ili spajanje katastarskih čestica,\nČlanak 8.","Prilaganje akta tijela nadležnog za prostorno uređenje je suvišno ako je katastarsku česticu moguće formirati unutar i izvan građevinskog područja naselja, te njegovo prilaganje nema smisla jer podaci u njemu ne čine razliku da li će elaborat biti tehnički ispravan ili ne."]
[21,"FILIP VODOPIJA","GE1 - Geodetski elaborat za diobu ili spajanje katastarskih čestica,\nČlanak 8.","Stavak 5: Ukoliko je svejedno koji je status čestice, odnosno \"...nalaze izvan granica građevinskog područja odnosno unutar granica građevinskog područja\", suvišno je prilagati akt tijela nadležnog za prostorno uređenje. Ishođenje navedenog akta koji je u ovom slučaju sam sebi svrha predstavlja opterećenje prvenstveno za navedeno tijelo (ured prostornog uređenja), a potom i za ostale uključene strane ako/kad navedeni ured ne izda akt u zakonskom roku.\nStavak 6: Ukloniti dio rečenice do dvotočke ( : ) i ostaviti: \"U izvješću iz članka 71. ovoga...\" tako da sastavna izjava koju potpisuju zainteresirane strane bude u slučaju GE1 obvezni dio izvješća bez obzira na status čestice prema PP.\nStavak 7: Ukloniti u potpunosti kad su već propisani rokovi iz članka 88. Katastar potvrđuje da je elaborat tehnički ispravan i ne treba unaprijed tražiti dokaz o pokrenutom odgovarajućem postupku. Ovime se bez razloga onemogućava provedba na \"dosadašnje\", odnosno unutar zk uloška, a takvom provedbom se poboljšava i osigurava ažurnost KATOPa."]
[22,"Lovro Gradišer","GE1 - Geodetski elaborat za diobu ili spajanje katastarskih čestica,\nČlanak 8.","Prema ovom članku, kako je trenutno napisano, moći će se odrediti katastarska čestica unutar i izvan granica građevinskog područja, na građevinskom zemljištu i na zemljištu koje NIJE građevinsko. Nije li to u kontradikciji sa trenutnim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, u kojem stoji da se poljoprivredno zemljište izvan građevinskog područja ne može geodetskim elaboratom dijeliti niti formirati česticu površine manje od 1 ha? Ili će se ići na izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu?"]
[23,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE2 – GE8 - Geodetski elaborat za provedbu akata odnosno planova prostornog uređenja,\nČlanak 9.","Potrebno je ispraviti st.1 na način da navodi GE2-GE8.\nVezano uz stavak 3, potrebno je propisati gdje se ova izjava prilaže obzirom da se ne spominje u čl.40 - sastavnim dijelovima. Također, obzirom da su geodetski elaborati GE-2 i GE-4 navedeni kao geodetski elaborati za provedbu lokacijske dozvole i geodetski elaborati za provedbu građevinske dozvole nije jasno na kakve se planove prostornog uređenja na temelju kojih je izrađen misli. Komora također smatra kako izjava iz ovog stavka nije potrebna, te da je katastarski ured prilikom pregleda i potvrđivanja dužan utvrditi usklađenost geodetskog elaborata sa navedenim aktima."]
[24,"JELENA REBIĆ DUBRAVICA","GE2 – GE8 - Geodetski elaborat za provedbu akata odnosno planova prostornog uređenja,\nČlanak 9.","Mislim da je krivo formuliran naziv elaborata u dijelu - ne vrši se provedba prostornih planova, trebalo bi stajati - u skladu s prostornim planovima (kako i stoji u članku161 Zakona o gradnji), kako bi izbjegli dodatne poteškoće pri izdavanju ovih potvrda."]
[25,"FILIP VODOPIJA","GE2 – GE8 - Geodetski elaborat za provedbu akata odnosno planova prostornog uređenja,\nČlanak 9.","Stavak 3: Ukloniti \"odnosno planom prostornog uređenja\" za GE2 i GE4"]
[26,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE9 - Geodetski elaborat za evidentiranje pomorskog ili vodnog dobra,\nČlanak 10.","Vezano uz stavak 3, Komora smatra kako je, potrebno navesti da se isti elaborati izrađuju na temelju navedene potvrde ili drugog odgovarajućeg akta analogno kako je i navedeno u stavku 2, a sve s ciljem da se izbjegne potreba za izmjenom Pravilnika u slučajevima kada bi se pri izmjeni nadležnih zakona promijenili nazivi ovih akata."]
[27,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE10 - Geodetski elaborat spajanja cijelih katastarskih čestica na kojima je izgrađena postojeća zgrada ili druga građevina,\nČlanak 11.","Vezano uz stavak 2, potrebno je uskladiti izričaj članka da se odnosi i na građevine, budući da se u nazivu geodetskog elaborata tako i propisuje.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako ista odredba nije potrebna. Naime, uvjet istovjetnog vlasništva nije jedini uvjet da se čestice mogu spajati, te su ove odredbe propisane Zakonom o zemljišnim knjigama."]
[28,"FILIP VODOPIJA","GE10 - Geodetski elaborat spajanja cijelih katastarskih čestica na kojima je izgrađena postojeća zgrada ili druga građevina,\nČlanak 11.","Ukoliko ne postoji drugo ograničenje, treba omogućiti izradu GE10 i za čestice različitog vlasništva koje se provode \"prehodnom provedbom\"."]
[29,"DAVORIN MARINOVIĆ","GE10 - Geodetski elaborat spajanja cijelih katastarskih čestica na kojima je izgrađena postojeća zgrada ili druga građevina,\nČlanak 11.","U naslovu iznad članka 11. navodi se pojam „ postojeća zgrada“ koji prema propisu kojim je uređeno područje gradnje znači zgrada izgrađena s uporabnom dozvolom.\nDa li se odredba st. 2. može tumačiti na način da se GE10 ne može izraditi u slućaju kada je zgrada izgrađena bez akta o gradnji na više k.č. istog vlasnika.???"]
[30,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 13.","Vezano uz stavak 1, Komora ističe kako smatra da propisana odredba nije provediva, i to pogotovo u slučajevima kada se radi o česticama velike površine na kojima postoji veći broj objekata. Također, Komora ističe kako je moguće da su neki od objekata već evidentirani upravo geodetskim elaboratima, pa za zgrade i građevine evidentirane upravo na ovaj način Komora ne vidi potrebu ponovnog evidentiranja samo iz razloga što se nalaze na istim katastarskim česticama. Nadalje, potrebno je izričaj članka promijeniti na način da je razvidno da se isti odnosi samo na one zgrade koje ulaze unutar PMP, a ne cijelih katastarskih čestica obuhvaćenih geodetskim elaboratom.\nVezano uz stavak 5, Komora smatra kako odredba nije usklađena sa Zakonom."]
[31,"Marko Sikirić","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 13.","stavak 1 - Ako je riječ o ogromnoj čestici nije moguće evidentirati sve zgrade."]
[32,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 14.","Vezano uz stavak 1, Komora smatra kako podatke o kućnim brojevima i ostale podatke koji su temeljeni na registrima koji su u nadležnosti i koje održava Državna geodetska uprava ovlašteni geodetski izvoditelji ne bi trebali prikupljati u okviru izrade geodetskih elaborata."]
[33,"JELENA REBIĆ DUBRAVICA","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 14.","Adresa zgrade i kućni broj, koje upisujemo u prijavne listove, podložni su promjenama koje se na žalost ne ažuriraju u katastarskom operatu i ZK. Imali smo slučaj gdje je odlukom JLS jedna ulica rascjepkana na 3 nove, svi su dobili nove kućne brojeve, što se vidi na katastarskom planu, ali ne i u knjižnom dijelu. To treba izbaciti iz knjižnog dijela ili redovito održavati po službenoj dužnosti."]
[34,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 15.","Vezano uz stavak 3, budući da se pravilnik iz članka 39. stavka 2 Zakona donosi uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za graditeljstvo i prostorno uređenje, način uporabe zgrada ili građevina mora biti propisan tim pravilnikom. Komora već godinama ukazuje da se ove odredbe trebaju pojasniti ovim Pravilnikom.\nVezano uz stavak 4, način evidentiranja zgrada u katastarskom operatu može se promijeniti, i promijenio se s vremenom donošenjem raznih propisa iz područja geodetske struke bez da su se promijenili sami akti za uporabu određenih zgrada odnosno zgrada kao takvih. Sama činjenica da se promijenio način na koji se zgrade i druge građevine evidentiraju    ne smije za posljedicu imati brisanje pozitivnih zabilježbi. Također, prema Pravilniku o jednostavnim i drugim građevinama i radovima moguće je napraviti dogradnje postojećih objekata bez građevinske dozvole i bez glavnog projekta, koje tvore nove tlocrtne površine postojećih objekata a koje bi se evidentirale sukladno ovome pravilniku i za takve objekte apsolutno nije prihvatljivo da im se brišu akti za gradnju iz evidencija.\nVezano uz stavak 6, Komora smatra kako je isti potrebno nomotehnički doraditi, jer nije napisan na način koji bi osigurao njegovu pravilnu primjenu. Izraz „arhivski podaci“ nije definiran Zakonom, te je izričaj potrebno uskladiti prema odredbama Zakona.\nVezano uz stavak 7, Komora smatra kako je isti potrebno dopuniti na način da se između riječi sukladno i propisima umetne riječ „posebnim“. Komora međutim ističe kako je propisivanje ovakvih odredbi upitne koristi, pogotovo jer postoje posebne svrhe elaborata upravo za ovakve potrebe."]
[35,"JELENA REBIĆ DUBRAVICA","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 15.","U stavak 6 bi trebalo dodati i dozvoljeno odstupanje, javljaju se problemi u provedbi zbog minimalnih odstupanja u dimenzijama (npr fasada)."]
[36,"Marko Sikirić","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 15.","Vezano za stavak 4 - Pravilnik o jednostavnim i drugim građevinama i radovima čl 2 je dozvolio izgradnju konstruktivno povezanih nadstrešnica do 20m2 bez građevinske dozvole i glavnog projekta. Time će se definitivno promijeniti položaj i oblik zgrade, a neće se poništiti Uporabna dozvola. Također što je sa slučajevima u kojima tvrdimo da je riječ o netočno evidentiranoj zgradi? Predlažem da se samo mora obrazližiti zbog čega je došlo do promjena oblika ili položaja zgrade."]
[37,"DAVORIN MARINOVIĆ","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 15.","Nejasan članak 6. i koja mu je svrha ???\n Članak  7. \n Na temelju kojih se još propisa zgrade ili druge građevine mogu evidentirati u katastarskom operatu ?\n  Brisati članak 7."]
[38,"DAVORIN MARINOVIĆ","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 15.","Brisati stavak 4. \n  Ne može se ovim Pravilnikom propisivati nešto što nije propisano Zakonom kojim je uređeno područje gradnje. Kojim aktom i u kojem slučaju građevina iz st. 4. \"gubi status građevine\" - obaviješću katastra ????"]
[39,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 16.","Vezano uz stavak 2, Komora smatra kako iste potvrde ne bi trebali prilagati ovlašteni geodetski izvoditelji u smislu ovog Pravilnika, već da bi katastarski ured prilikom pregleda i potvrđivanja geodetskog elaborata ovo trebao napraviti po službenoj dužnosti."]
[40,"FILIP VODOPIJA","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 16.","Izmjeniti Stavak 2: \"U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, kada je potrebno ukinuti i pripadajući kućni broj, katastarski ured po službenoj dužnosti nakon potvrde elaborata donosi rješenje o ukidanju kućnog broja.\" Ovakvo rješenje je u skladu s novim Pravilnikom o načinu označavanja imena naselja... čl. 21"]
[41,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 17.","Članak je potrebno uskladiti sa odredbama Zakona o vlasništvu, kao i Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama."]
[42,"FILIP VODOPIJA","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 17.","Zašto gomilati nove sitne katastarske čestice kad se dijelovi zgrade mogu evidentirati granicom načina uporabe \"izgrađeno zemljište\"? Pri tome se tako formiranim novim česticama ne mogu označiti ni lomne točke unutar građevina, a kod manjih čestica dolazi i do odstupanja u površini nastalih zaokruživanjem."]
[43,"ANTE SKORUP","GE11 - Geodetski elaborat za evidentiranje, brisanje ili promjenu podataka o zgradama ili drugim građevinama,\nČlanak 17.","Da li ovaj slučaj podrazumijeva da je automatski elaborat GE1 - za diobu ili spajanje katastarskih čestica i time moramo ispuniti sve uvjete za GE1?"]
[44,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE12 - Geodetski elaborat za evidentiranje podataka o zgradama ili drugim građevinama evidentiranih načinom uporabe zemljišta izgrađeno zemljište,\nČlanak 18.","Vezano uz stavak 2, Komora ne vidi potrebu za ovakvom izjavom."]
[45,"FILIP VODOPIJA","GE12 - Geodetski elaborat za evidentiranje podataka o zgradama ili drugim građevinama evidentiranih načinom uporabe zemljišta izgrađeno zemljište,\nČlanak 18.","Provjeriti opravdanost postojanja GE12 u odnosu na broj izrađenih elaborata i provjeriti usklađenost s \"novim\" izgrađenim zemljištima iz članka 17."]
[46,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE13 - Geodetski elaborat za evidentiranje ili promjenu podataka o načinu uporabe katastarskih čestica,\nČlanak 19.","Vezano uz stavak 4, Komora ističe kako propisi kojima se uređuje gradnja ne propisuju načine uporabe koji se smatraju građevinama, već je isto potrebno propisati posebnim pravilnikom o načinima uporabe zemljišta. \nVezano uz stavak 5, Komora ističe kako je člankom 20. stavkom 1 navedeno kako se u okviru geodetskog elaborata kojima osnovna svrha nije evidentiranje ili promjena podataka o načinu uporabe katastarskih čestica, iskazuju i podaci o načinu uporabe katastarskih čestica."]
[47,"Petar Ivanić","GE13 - Geodetski elaborat za evidentiranje ili promjenu podataka o načinu uporabe katastarskih čestica,\nČlanak 19.","Stavak 5. članka 19. bi trebao poboljšanje. Čudan izričaj."]
[48,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE14 - Geodetski elaborat za evidentiranje stvarnog položaja pojedinačnih već evidentiranih katastarskih čestica,\nČlanak 22.","Vezano uz stavak 1, navedenim člankom Zakona nije definiran površinski kriterij za čestice čiji su katastarski planovi izvorno izrađeni u HTRS96/TM projekciji.\nVezano uz stavak 2, Komora smatra kako ove odredbe nisu ispravno napisane. Naime, na način kako je ovdje propisano, proizlazi da se u slučaju kada se radi o više čestica sumarno primjenjuju svi površinski kriteriji što nije točno jer su kriteriji određeni na točno određene vrste izvornika katastarskih planova, odnosno nisu predviđeni da se primjenjuju sumarno. Komora smatra kako je namjera bila propisati da u slučaju kada se radi o više katastarskih čestica kriterij iz članka 93. Zakona primjenjuje se na sumu površina svih obuhvaćenih katastarskih čestica. Komora međutim smatra kako bi isto bilo u suprotnosti sa Zakonom, jer je isti jasno propisao kriterije za pojedinačne katastarske čestice."]
[49,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE14 - Geodetski elaborat za evidentiranje stvarnog položaja pojedinačnih već evidentiranih katastarskih čestica,\nČlanak 23.","Komora ističe kako se odredbe o površinskom kriteriju već spominju u članku 22,. te da iste nije potrebno ponovo navoditi. Također, uvjet da međe katastarskih čestica nisu sporne spominje se u članku 51. i nije ga potrebno posebno navoditi."]
[50,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE15 - Geodetski elaborat za evidentiranje međa uređenih u posebnome postupku,\nČlanak 24.","Vezano uz stavak 1, Jezična konstrukcija u kojoj se s jedne strane koristi „obavezno se evidentira“ a s druge „kada su nositelji prava s tim suglasni i kada je to moguće“ nije logična. Komora podržava ideju, međutim smatra kako je izričaj potrebno nomotehnički doraditi.\nVezano uz stavak 3, potrebno je propisati i da se na elaborate za evidentiranje međa uređenih u posebnome postupku ne primjenjuju površinski kriteriji iz članka 93. Zakona, jer je moguće da bi provedba ovih elaborata u slučaju da čestice ne zadovoljavaju površinski kriterij iz članka 93. Zakona uvjetovala i diobe za potrebe evidentiranja međa uređenih u posebnome postupku."]
[51,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE16 – GE17 - Geodetski elaborat za provedbu rješenja o povratu zemljišta ili sudske presude o utvrđivanju prava vlasništva,\nČlanak 25.","Vezano uz stavak 2, Komora smatra kako nije potrebno propisivati odredbu posebno za neizgrađeno građevinsko zemljište, pogotovo obzirom da se stavkom 5 predviđeno da se takvi elaborati mogu izrađivati i za izgrađeno građevinsko zemljište. Nadalje, Komora smatra kako je potrebno dopustiti provedbu tih rješenja i kada se u trenutku izdavanja navedenih rješenja nije radilo o izgrađenom građevinskom zemljištu, međutim u međuvremenu do provedbe istih je zemljište postalo izgrađeno.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako je potrebno dodati da takvi elaborati ne podliježu potvrdama nadležnih upravnih tijela za prostorno uređenje."]
[52,"DAVORIN MARINOVIĆ","GE16 – GE17 - Geodetski elaborat za provedbu rješenja o povratu zemljišta ili sudske presude o utvrđivanju prava vlasništva,\nČlanak 25.","Članak 5. Prijedlog:\n Geodetski elaborati iz stavka 1. ovog članka mogu se izrađivati i za izgrađeno građevinsko zemljište ako je to navedeno u rješenju iz st. 2. ovoga članka odnosno u presudi iz stavka 3. ovoga članka.\n Rješenjem odnosno presudom se ne \"predviđa\" ."]
[53,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE18 - Geodetski elaborat za provedbu u zemljišnoj knjizi,\nČlanak 26.","Vezano uz stavak 2, Komora smatra kako je dio stavka „…ili kada se radi o osnivanju nove katastarske čestice odnosno katastarskih čestica u zemljišnoj knjizi ili kada se radi o promjeni podataka o postojećim katastarskim česticama, a sve u svrhu usklađenja stanja u zemljišnoj knjizi sa stanjem u katastarskom operatu.” suvišan \nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako postoji posebna svrha geodetskih elaborate za usklađenje granica katastarskih općina pa prema tome smatra kako nije potpuno jasno iz kojeg razloga se i u ovoj svrsi elaborata spominje radnja usklađenja granica katastarskih općina."]
[54,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE20 - Geodetski elaborat za ispravljanje propusta u održavanju katastarskog operata,\nČlanak 28.","Vezano uz stavak 4, Komora smatra kako postoji posebna svrha geodetskih elaborata za usklađenje granica katastarskih općina pa prema tome smatra kako nije potpuno jasno iz kojeg razloga se i u ovoj svrsi elaborata spominje radnja usklađenja granica katastarskih općina."]
[55,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE21 - Geodetski elaborat za ispravljanje podataka katastarskog operata, katastarske izmjere ili tehničke reambulacije,\nČlanak 29.","Vezano uz stavak 3, Komora smatra kako je potrebno definirati da li se u ovome članku radi o više od jedne svrhe elaborata ili samo jednoj svrsi, obzirom da iz odredbi ovih stavaka to nije potpuno jasno.\nVezano uz stavak 4, Komora ističe kako je u potrebno koristiti definiciju iz pojmovnika (dvostruko stanje)."]
[56,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE22 - Geodetski elaborat za ispravljanje nedostataka na katastarskom planu,\nČlanak 30.","Komora načelno smatra kako je u slučaju propusta u održavanju katastarskog operata, za ispravke istog u pravilu nadležan katastarski ured. Komora međutim smatra kako postoji potreba i da u određenim slučajevima ove elaborate izrađuju i ovlašteni inženjeri geodezije, te još jednom napominje kako ovim Pravilnikom nije definirano koje točno svrhe elaborata mogu izrađivati katastarski uredi po službenoj dužnosti."]
[57,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE23 - Geodetski elaborat za promjenu područja i granica katastarskih općina,\nČlanak 31.","Komora smatra kako je potrebno propisati da li se radi o jednom geodetskom elaboratu koji sadrži dva prijavna lista za svaku općinu posebno, ili se radi o dva geodetska elaborata zasebno za svaku općinu, obzirom da trenutno postoje različita postupanja."]
[58,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE24 - Geodetski elaborat za evidentiranje izvedenog stanja ceste,\nČlanak 32.","Vezano uz stavak 2, umjesto „odluke o nerazvrstanoj cesti“ treba pisati „Odluke o cestama na području velikih gradova koje prestaju biti razvrstane u javne ceste (»Narodne novine«, br. 44/12.) ukoliko je ista primjenjiva“.\nAnalogno, u čl. 40. st. 1. točka 11.4. u sastavnim dijelovima geodetskih elaborata umjesto „Odluka o nerazvrstanoj cesti„ treba pisati „Odluka o cestama na području velikih gradova koje prestaju biti razvrstane u javne ceste (»Narodne novine«, br. 44/12.)“.\nČlankom 36. st. 2. Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine«, br. 66/19.) propisano je da se pravilnikom detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene. Odluka o nerazvrstanoj cesti ne može biti temelj za izradu svih elaborata izvedenog stanja nerazvrstanih cesta jer takvo postupanje nije propisano Zakonom o cestama (»Narodne novine«, br. 84/11., 22/13., 54/13., 148/13., 92/14., 110/19., 144/21., 114/22. i 114/22.). Također je nejasno točno o kojoj se odluci o nerazvrstanoj cesti radi, o čemu ta odluka govori i tko istu donosi. Jedina odluka vezana uz pojam nerazvrstane ceste iz Zakona o cestama je ona iz članka 98. stavka 1. kada se navodi koje su ceste nerazvrstane ceste, pa u podstavku 1. između ostalog i one ceste koje su bile razvrstane u javne ceste Odlukom o razvrstavanju javnih cesta u državne ceste, županijske ceste i lokalne ceste (»Narodne novine«, br. 54/08., 122/08., 13/09., 104/09. i 17/10.). Prema čl. 98. Zakona o cestama ovu odluku donosi ministar te se radi o donesenoj Odluci o cestama na području velikih gradova koje prestaju biti razvrstane u javne ceste (»Narodne novine«, br. 44/12.). Prema tome, za sve nerazvrstane ceste a koje se navode u čl. 98. stavku. 1. podstavcima 2. - 6. Zakona o cestama ne donose se odluke niti od strane ministra (jer nikada nisu niti bile javne ceste) niti od strane JLS. Zaključno, u čl. 32. st. 2. i čl. 40. st. 1. točka 11.4. nacrta Pravilnika o geodetskim elaboratima potrebno je navesti ispravnu odluku o nerazvrstanoj cesti kao temelj za izradu elaborata samo ukoliko se radi o nerazvrstanoj cesti na području velikih gradova koja je prema gore navedenoj odluci prestala biti razvrstana u javnu cestu.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako je izričaj potrebno dopuniti na način da se u rečenici „…te se katastarske čestice ne iskazuju u prijavnom listu“ napiše „…te se katastarske čestice ne iskazuju u novom stanju prijavnog lista“.\nVezano uz stavak 5, Komora smatra kako je potrebno propisati da upravitelj mora u izvješću potvrditi da ovako položene i nastale česticu ostaju na njihovo inzistiranje.\nVezano uz stavak 7, Komora smatra kako je potrebno propisati o kojem se površinskom kriteriju ovdje radi, te obzirom da se površinski kriterij iz članka 93. Zakona već nekoliko puta naveden unutar ovog Pravilnika isti mogao spomenuti i ovdje.\nVezano uz stavak 8, Komora smatra kako je umjesto „katastarske čestice izvornog mjerila 1“ potrebno koristiti definiciju iz pojmovnika. Također, Komora načelno podržava ovu odredbu međutim smatra kako je prethodno potrebno napraviti izmjene Zakona."]
[59,"Marko Sikirić","GE24 - Geodetski elaborat za evidentiranje izvedenog stanja ceste,\nČlanak 32.","stavak5) što se smatra dokazom da je riječ o stvarnom izmještanju? Koga ćemo predložiti kao vlasnika u takvoj čestici?"]
[60,"DAVORIN MARINOVIĆ","GE24 - Geodetski elaborat za evidentiranje izvedenog stanja ceste,\nČlanak 32.","Brisati stavak 5.\nObrazloženje:\nStavak 5. protivan je odredbi  stavke 1.  članka 38. i odredbi stavke 1. članka 40. ZODIKN, podredno je i u suprotnosti s Uputom DGU-ve  vezana za izrade GE izvedenog stanja cesta.  Zašto se uvodi razlika između izrade GE i izrade Elaborata katastarske izmjere. Ukoliko se prijedlog ne prihvati moli, bih da se odredbe ovog članak uvrste i u Pravilnik o katastarskoj izmjeri (NN br. 59/20). Koga se ovdje štiti i po kojem kriteriju??? Što kad je cesta uzurpirala katastarsku česticu privatnog vlasnika koja nija u javnoj uporabi (ništa jer je sve po zakonu o cestama)????"]
[61,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE25 - Geodetski elaborat za evidentiranje izvedenog stanja komunalne infrastrukture,\nČlanak 33.","Vezano uz stavak 2. umjesto „odluke o proglašenju komunalne infrastrukture javnim dobrom u općoj uporabi“ treba pisati „potvrde jedinice lokalne samouprave da se radi o komunalnoj infrastrukturi“. Također u istom stavku treba brisati dio teksta „koje se smatra potvrdom jedinice lokalne samouprave da se radi o komunalnoj infrastrukturi“.\nU članku 33. st. 3. umjesto „odluci o komunalnoj infrastrukturi“ treba pisati „potvrdi jedinice lokalne samouprave da se radi o komunalnoj infrastrukturi“.\nAnalogno, u čl. 40. st. 1. točka 11.1. u sastavnim dijelovima geodetskih elaborata umjesto „Odluka o izvedenoj infrastrukturi„ potrebno pisati „Potvrda jedinice lokalne samouprave da se radi o komunalnoj infrastrukturi“.\nČlankom 36. st. 2. Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine«, br. 66/19.) propisano je da se pravilnikom detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene. Odluka o proglašenju komunalne infrastrukture javnim dobrom u općoj uporabi ne može biti temelj za izradu ovog elaborata jer sukladno čl. 62. st. 4. Zakona o komunalnom gospodarstvu (»Narodne novine«, br. 68/18., 110/18. i 32/20. - u daljnjem tekstu ZKG) ova odluka mora sadržavati naziv i vrstu komunalne infrastrukture, podatak o katastarskoj i zemljišnoknjižnoj čestici i katastarskoj općini na kojoj se infrastruktura nalazi te nalog nadležnom sudu radi provedbe upisa statusa javnog dobra u općoj uporabi u zemljišnim knjigama, dakle JLS ovu odluku može donijeti tek nakon što je predmetna komunalna infrastruktura evidentirana u katastru sukladno odredbama čl. 132. ZKG. \nPrema čl. 132 ZKG, komunalna infrastruktura se u katastru evidentira na temelju geodetskog elaborata kojem se prilaže potvrda JLS da se radi o komunalnoj infrastrukturi (a ne odluka o proglašenju komunalne infrastrukture javnim dobrom što se navodi u ovom članku nacrta Pravilnika). Prema odredbi čl. 132. st. 3. ZKG po prethodnoj provedbi prijavnog lista za zemljišnu knjigu iz ovog elaborata se komunalna infrastruktura evidentira u katastru i upisuje kao NEOTUĐIVO VLASNIŠTVO JLS, a ne javnim dobrom u općoj uporabi u neotuđivom vlasništvu JLS. Znači, tek po evidentiranju komunalne infrastrukture u katastru i upisu u zemljišne knjige JLS dostavlja zemljišnoj knjizi Odluku o proglašenju te komunalne infrastrukture odnosno te novoformirane katastarske čestice javnim dobrom u općoj uporabi; sve sukladno čl. 62. ZKG."]
[62,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nGE26 - Geodetski elaborat za evidentiranje izvedenog stanja vodnih građevina i stvarnog stanja korita prirodnih površinskih voda","Komora smatra kako se naziv geodetskog elaborata mora uskladiti sa Zakonom o vodama."]
[63,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE28 - Geodetski elaborat za usklađenje granica katastarskih općina,\nČlanak 36.","Vezano uz stavak 4, Komora ističe kako su nadležni katastarski uredi bili dužni usklađivati granice katastarskih općina. Komora smatra kako je potrebno propisati što sve ovakav elaborat sadržava."]
[64,"FILIP VODOPIJA","GE28 - Geodetski elaborat za usklađenje granica katastarskih općina,\nČlanak 36.","Umjesto rješenja iz stavka 4 ovog članka, za čestice koje imaju usklađene granice k.o., razviti rješenje u SDGE i/ili pri pregledu u OSS-u kojim bi se automatski ispravila granica u susjednoj katastarskoj općini."]
[65,"Silvia Šumberac","GE28 - Geodetski elaborat za usklađenje granica katastarskih općina,\nČlanak 36.","Članak 36 st (4) - smatram da bi izrada zasebnog geodetskog elaborata za k.o. s kojom graniči predmetna čestica trebala biti dužnost nadležnog katastra. Naime, ovo je dodatni elaborat koji predstavlja dodatni trošak za izvođača a teško se može naplatiti od investitora."]
[66,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","SVRHE IZRADE GEODETSKIH ELABORATA,\nGE29 - Geodetski elaborat za katastarsku izmjeru i obnovu zemljišne knjige","Komora smatra kako se isti ne bi trebao propisati ovim Pravilnikom."]
[67,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","GE29 - Geodetski elaborat za katastarsku izmjeru i obnovu zemljišne knjige,\nČlanak 38.","Komora smatra kako je isto već propisano člankom 9. Pravilnika te nije potrebno ponovo navoditi."]
[68,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 39.","Vezano uz stavak 2, Komora smatra kako je isto navedeno i u članku 92. te nije potrebno dvostruko navoditi."]
[69,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 39.","Predlaže se staviti rok donošenja tehničkih specifikacija jer se iste čekaju od izlaska Zakona o vodama (NN 66/19, 84/21), a u cilju rješavanja imovinsko-pravnih odnosa između Hrvatskih voda i Hrvatske elektroprivrede"]
[70,"Marko Sikirić","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 39.","Trenutno nema tehničkih specifikacija koje su prilog ovom Pravilniku. Tehničke specifikacije Ver 1.0 koje su objavljenje 2018. godine će se morati prepraviti zbog neusklađenosti izgleda elaborata."]
[71,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 40.","Komora smatra kako u sastavnim dijelovima geodetskih elaborata nedostaje izjava o usklađenosti iz čl.9 st.3,  kao i odluka glavnog ravnatelja iz čl. 31 st.2.\nTakođer, Komora smatra kako stavke 11.3 i 11.5 nisu potrebne kao sastavni dijelovi geodetskih elaborata. Također, potvrde o usklađenosti ne mogu biti sastavni dijelovi geodetskih elaborata jer se iste ishode nakon potvrde tehničke ispravnosti geodetskog elaborata."]
[72,"DUBRAVKO ŽUPAN","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 40.","10.2 Obavijet susujedne k.č. u standardnom predlošku piše \" . U knjižnom dijelu katastarskog operata i zemljišnoknjižne evidencije za Vaše katastarske čestice podaci o adresi, načinu uporabe i površini ostaju nepromjenjeni. Ukoliko nemate primjedbi na stanje prikazano na dostavljenim kopijama plana niste se dužni očitovati i elaborat se smatra predočenim. Ukoliko ipak želite izvršiti detaljan uvid u izrađeni elaborat isto možete učiniti ... ). \nSa tim tekstom svi ovlaštenici šalju obavijest pa makar se i radilo o evidentiranju stvarnog položaja međe prema susjedima, pri čemu u večini slučajeva dolazi do promjene tijeka međe prikazane na katastarskom planu.\n Kada bi se stranci navelo da mu se utvrđuje granica posjeda prema susjedu zainteresiranost i odaziv na predočavanje bi bio puno veći nego do sada, kada mu se u pozivu navodi da mu se ništa ne mijenja i ne mora doći."]
[73,"GRGA KOSTELAC","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 40.","Smisao i sadržaj članka nije jasan već je krajnje dvojben; potrebno je navesti koji su obvezni dijelovi svakog elaborata, a koji su dijelovi potrebni za određenu vrstu elaborata jer iz ovog članka nije jasno, a pogotovo nije nedvojbeno kada je elaborat uredan (potpun) što je veliki problem i za one koje izrađuju elaborat i za one koji ga pregladavaju, potvrđuju i provode."]
[74,"DUBRAVKO ŽUPAN","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 40.","Zašto obavezni sastavni dio elaborata nije i poziv na terenski uviđaj iz članka 49 stavka 4. koji mora bit upućen najkasnije osam dana prije održavanja terenskog uviđaja preporučenom pošiljkom sa dokazom, jer do sad u većini isti nije upućivan strankam iz razloga što to nije sastavni dio elaborata i ne mora se predati u katastar"]
[75,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","IZGLED I SASTAVNI DIJELOVI GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 41.","Komora ističe kako je člankom 73. stavkom 6 propisano kako geodetski elaborati ne mogu sadržavati i druge sastavne dijelove prema zahtjevu investitora."]
[76,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OPĆENITO O IZRADI GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 43.","Komora smatra kako su osobe ovlaštene za obavljanje geodetske djelatnosti, te svojstva tih osoba u smislu odgovornih osoba i njihovih suradnika propisane posebnim propisom – Zakonom o obavljanju geodetske djelatnosti i nema potrebe za propisivanjem istog na razini ovog Pravilnika."]
[77,"GRGA KOSTELAC","OPĆENITO O IZRADI GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 43.","Čl. 43. i čl. 44. potrebno je precizno navesti koje osobe mogu izrađivati koje vrste elaborata jer je puno toga dvojbeno iz trenutnih formulacija. Npr. mogu li osobe tek zaposlene u katastru ili privatnoj tvrtki, a koje su tek završile srednju školu koja nije geodetska izrađivati sve vrste elaborata. Pogotovo je dvojbeno tko i koje elaborate može provoditi službenik u katastru, a koji ne izlazi utvrđivati činjenično stanje na terenu (u naravi) niti ima vještina (znanja i iskustva) korištenja geodetske opreme (što je danas prevladavajući slučaj)."]
[78,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","OPĆENITO O IZRADI GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 44.","Komora smatra kako je potrebno propisati koje točno svrhe ili vrste elaborata mogu izrađivati katastarski uredi u okviru postupanja iz svoje nadležnosti. Također, obzirom da je izrada geodetskih elaborata u svojstvu odgovornih osoba regulirana Zakonom o obavljanju geodetske djelatnosti, Komora smatra da do izmjena tog Zakona katastarski uredi iste nemaju ovlasti izrađivati."]
[79,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRIKUPLJANJE KATASTARSKIH I ZEMLJIŠNOKNJIŽNIH PODATAKA,\nČlanak 47.","Vezano uz stavak 1, člankom 46. točkom 1 napisano je koje se sve radnje rade u okviru izrade geodetskih elaborata. Stavkom 1 ovog članka je propisano kako je prije izrade elaborata potrebno pribaviti navedene stvari. Potrebno je uskladiti članke obzirom da iz navedenog nije razvidno da li se navedene radnje rade prije ili u okviru izrade geodetskog elaborata.\nVezano uz stavak 2, nije propisano na koji način se preuzimaju drugi podaci katastarskih evidencija potrebni za izradu analognog elaborata, primjerice skice prethodnih mjerenja i sl.\nVezano uz stavak 4., Komora smatra kako je propisivanje obaveze prikupljanja određene dokumentacije, čija upotreba kasnije nije obavezna niti obvezujuća nije dobar način propisivanja odredbi. Potrebno je jasno propisati svrhu prikupljenih podataka. Komora načelno podržava obavezu prikupljanja ovih podataka, međutim smatra kako je potrebno propisati i za koju svrhu se ti podaci koriste. Stavkom 1 ovog članka je propisana potreba prikupljanja katastarskih i zemljišnoknjižnih podataka o katastarskim česticama koje se prilažu geodetskom elaboratu, i nikako nije jasno iz kojeg razloga se to ponavlja i u ovom članku.\nVezano uz stavak 8, potrebno je točno propisati na koje se svrhe elaborata ova odredba odnosi.\nVezano uz stavak 9, koristiti definiciju iz pojmovnika (dvostruko stanje)"]
[80,"JELENA REBIĆ DUBRAVICA","PRIKUPLJANJE KATASTARSKIH I ZEMLJIŠNOKNJIŽNIH PODATAKA,\nČlanak 47.","Mora postojati mogućnost izrade elaborata i kad susjedne čestice nisu izložene, odnosno sastavljeni ZKU. Kako izlaganje može trajati godinama, onemogućava se investitor u raspolaganju česticom. \nŠto se tiče stavka 7 - trebalo bi stajati da se podaci dostavljaju u digitalnom obliku, na službenu mail adresu - zašto bi morao biti CD?"]
[81,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Načelno, Komora smatra kako se odredbe koje propisane ovim člankom moraju biti usklađene sa Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina.\nVezano uz stavak 1, Komora smatra kako ista odredba nije potrebna budući se nalazi u Zakonu o državnoj izmjeri.\nVezano uz stavak 2, Komora smatra kako je riječi „nositelje prava na katastarskim česticama koje su predmet geodetskog elaborata ili osobe koje na predmetnim katastarskim česticama imaju pravni interes” potrebno zamijeniti sa riječima: nositelje prava na katastarskim česticama koje su predmet geodetskog elaborata i osobe koje na predmetnim katastarskim česticama imaju pravni interes. Također, potrebno je pravilnikom propisati čija je odgovornost u slučajevima kada nositelji prava na predmetnim katastarskim česticama nisu obavijestili nositelje prava na susjednim katastarskim česticama obzirom da je isto vrlo teško dokazivo u praksi.\nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako je potrebno propisati, da li je u slučajevima kada odgovorna osoba utvrdi stvarne korisnike određene čestice potrebno osobe upisane u službene registre, a za koje je utvrdio da nisu stvarni korisnici određene čestice, smatrati strankama u postupku. Također, Komora predlaže ovaj pojam propisati pojmovnikom Pravilnika, obzirom da se kroz pravilnik spominje mnogo puta.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako na način kako je ovdje propisano, bez sudjelovanja nositelja prava na susjednim česticama, utvrđivanje stvarnog tijeka međa katastarskih čestica u okviru terenskog uviđaja, koje su predmet geodetskog elaborata nije moguće a što Komora smatra da bi svakako trebalo omogućiti. Naime, postoje objektivni i opravdani razlozi kada sudjelovanje nositelja prava na susjednim česticama pri terenskom uviđaju nije moguće, pa treba predvidjeti i takve slučajeve.\nVezano uz stavke 6-13, Komora načelno podržava namjeru koja se pokušala postići propisivanjem ovog članka, međutim smatra kako je stavke potrebno nomotehnički doraditi.\nVezano uz stavak 7, Komora smatra kako isti nije u skladu sa Zakonom.\nVezano uz stavak 12, Komora ističe kako je Zakonom propisano kako obilježavanje granica katastarskih čestica u okviru izrade geodetskog elaborata obavljaju osobe koje imaju suglasnost za obavljanje stručnih geodetskih poslova za potrebe održavanja katastra zemljišta odnosno nekretnina (čl. 90 st.3). Nositelji prava su ih dužni pokazati prema, a ovlaštene osobe obilježiti.\nVezano uz stavak 14, Komora smatra kako je potrebno izričito propisati da u navedenom slučaju ovlašteni geodetski izvoditelji nisu dužni slati pozive iz članaka 6-13.\nVezano uz članak 16, Komora ističe kako su te odredbe već propisane Zakonom, pa smatra da iste nije potrebno navoditi."]
[82,"GRGA KOSTELAC","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Iz navedenog prijedloga pravilnika očit je nedostatak iskustva predlagatelja oko postupanja izvođača sukladno dosadašnji propisima, a pogotovo što se tiče obavljanja terenskih radnji i geodetskih radova koji prethode izradi geodetskog elaborata. Naime, tko je obavljao geodetske radove na terenu zna kako situacija u naravi često odstupa od one vidljive u javnim registrima, a pogotovo što se tiče podataka katastarskog plana (znatno više od 50% slučajeva) pa kako bi to izvođač unaprijed mogao pretpostaviti koga sve treba obavijestiti o obavljanju terenskih radova, a pogotovo glupost o zaštićenim/štićenim područjima navedena u st. 15. i sl. te se postavlja pitanje kako unaprijed obavijestiti osobe koji nisu upisane u SLUŽBENIM javnim registrima, naime, predlagatelj ovog pravilnika bi morao znati o obvezi upisa prava po posebnim propisima pa tako i osoba tj ministarstva iz st. 15. Neka Državna geodetska uprava sukladno Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koji uređuje njen rad izvršava svoje obveze te kažnjava sve fizičke i pravne osobe koje nisu provele upise koje su dužne te prijavile promjene sukladno tom zakonu u zakonskom roku. Pogrešno je isto tražiti od izvođača koji nemaju ovlasti za takva postupanja."]
[83,"GRGA KOSTELAC","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Članak 49. je pun kontradiktornih odredbi i potrebno je njegovo potpuno uređenje. Npr. st. 2. navodi se obveza prethodnog obaviještavanja nositelja prava, a st. 3. navodi kako to mogu biti i osobe koje nisu evidentirane u javnim registrima te st. 7. kako te osobe moraju imati ispravne adrese. Drugim propisi između ostalog i Zakona o općem upravnom postupku, upućuju kako u postupku nemaju pravo sudjelovati osobe koje nemaju pravni osnov; koje nemaju pravni interes odnosno ne mogu ga dokazati. Na koji način se dokazuje pravni interes \"nositelja prava\". Podsjećam kako je upis u javne registre zemljišne knjige i katastra obveza vlasnika i nositelja drugih stvarnih prava, a ne vidim kako izvođač nedvojbeno može utvrditi je li to netko tko nije evidentiran u javnim registrima.\nUpitno je promišljanje o nametanju tzv. \"primarnih\" ili sl. obveza izvođaču npr. st. 9. dok god katastarski službenik koji pregledava elaborat može takvo postupanje smatrati ništavnim (adresa nije sukladna upisanoj u javnom registru, promjena adrese stanovanja itd.) ili neki drugi razlog ili okolnost. Treba precizno definirati kako postupanje u izradi i pregledu ne bi bilo različito."]
[84,"JELENA REBIĆ DUBRAVICA","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Jasna mi je potreba da se stranke usuglase oko međa ne terenu. Ali službeno pozivanje na teren je često neizvedivo. Ne možemo znati vremenske prilike, hoće li taj dan voziti trajekt na neki otok... Osim toga, u općinama gdje je na snazi stara izmjera, nekad ne možemo ni znati sa sigurnošću koje su nam sve čestice u obuhvatu dok ne preklopimo situaciju s planom. Isto tako, može se raditi o čestici koja zahvaća pola naselja, a poznati su nam stvarni susjedi - čemu onda pozivati ostale? Što ako iz opravdanih razloga moramo odgoditi izmjeru - ponavljanje poziva za narednih 8 dana?"]
[85,"Marko Sikirić","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","stavak 14 navodi da moramo imati javni poziv za određene elaborate, dok članak 76 stavak 5 navodi da za javni poziv broj nositelja prava ne može biti manji od 20. Što ako npr. evidentiramo nerazvrstanu cestu i imamo manje od 20 susjeda? Molim da se dozvoli i slanje obavijesti od strane firmi/ureda."]
[86,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","U stavku 6. broj 10 zamjeniti sa brojem 11."]
[87,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Pravni interes:\nPravni ineteres je opravdanost pokretanja nekog postupka (sudskog, upravnog), što znači da onaj koji pokreće i zahtjeva vođenje postupka mora to opravdati odnosno dokazati da time štiti neko pravo ili traži neko pravo koje mu po zakonu pripada.Ako ti to pravo možeš ostvariti a još ga nisi ostvario - onda imaš pravni interes.\nObzirom da je izrada GE tehnička radanja a ne upravni ili sudski postupak utvrđivanje pravnog interesa nije u nadležnosti ovlaštene osobe koja ga izrađuje već tijela koji vodi postupak u skladu s odredbama ZODGU i ZUP-a.\nStoga predlažem u stavku 3. bristi riječ: \" te osobe koji imaju pravni interes sudjelovati u postupcima propisanim Zakonom."]
[88,"DARIO PANIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 49.","Treba prestati uvršavati u Pravilnike, uz najbolju volju, neprovedive radnje. Obavijest svih nositelja prava na predmetnim i susjednim česticama prije izlaska na teren?\nPROBLEM 1: svaki teren je drugačiji i ima svoju problematiku. Ja ne mogu onaj \"3. ili 4. predmet u danu\" koji ću najaviti 8 dana prije pogoditi u +/- 2 sata kad ćemo doći na teren ako nešto iskrsne? Što ako je potrebno teren taj dan zbog nekih obaveza nažalost odgoditi, a stranke su obaviještene, a meni eto pokvario se auto? NITKO MENE OD STRANAKA NEĆE ČEKATI!\nPROBLEM 2: Nerijetko se događa da stranke koje dođu i ako dođu, traže naknadu za taj dan izbivanja od posla, jer eto geodet je došao mjeriti. Tko će to platiti?\nPROBLEM 3: Zašto ionako elaborate pune povratnica zakrčiti sa još povratnica samo eto da forma bude zadovoljena i stranke budu obaviještene?\n\nDovoljna je komunikacija sa susjedima kad se elaborat izradi i međe se lijepo opišu u izvješću i pozovu se na predočenje elaborata. Ne radimo od struke kriminalistiku. Jer ovo pozivanje prije terena, pa poslije terena, pa onda opet poziv od katastra za upravni postupak, pa onda opet rješenje od suda. 4 puta se čovjek obaviještava za istu stvar. Smiješno."]
[89,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 50.","Vezano uz stavak 2, Komora ističe kako nije propisan slučaj kada nositelji prava na susjednim katastarskim česticama pokažu granice katastarskih čestica za izradu geodetskih elaborata te se iste ne podudaraju sa granicama katastarskih čestica koje su pokazali nositelji prava na predmetnim katastarskim česticama, a što je čest slučaj u praksi. Komora smatra kako je potrebno jasno propisati postupanja i u ovim slučajevima.\nVezano uz stavak 3, Komora ističe kako je riječi: „u okviru standarda položajne točnosti propisane člankom 26. stavkom 2. Zakona“ zamijeniti riječima „u okviru standarda položajne točnosti propisane člankom 26. stavkom 2. Zakona u odnosu na evidentirane koordinate lomnih točaka međa i drugih granica u katastarskom operatu“.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako je potrebno propisati iznimku od navedenog slučaja, i to kada se osnivaju nove lomne točke na ravnim linijama čije su lomne točke već ustanovljene na temelju Zakona. Također, izraz „upoznaju se nositelji prava“ je potrebno drugačije sročiti obzirom da isti ne proizlazi iz drugih odredbi ovoga Pravilnika, odnosno nije jasan način koji podrazumijeva da su isti upoznati s navedenim (da li se radi o upoznavanju prilikom terenskog uviđaja, ili je potrebno upoznati ih na neki drugi način).\nVezano uz stavak 5, Komora ističe kako radi već spomenute potrebe obilježavanja određenih točaka na linijama spomenutih uz stavak 4, potrebno ovaj stavak doraditi."]
[90,"Petar Ivanić","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 50.","Čl. 50. st. 2. je odredba u stilu Divljeg zapada. Nositelj prava na k.č. pokaže granice, a svi ostali nositelji prava na susjednim česticama se dovode pred gotov čin (slanjem obavijesti o uvidu u elaborat s povratnicama) što ne utječe pozitivno na dignitet geodetske struke u RH. Može li se poraditi na tome da se pojača pravna sigurnost svih sudionika u izradi geodetskog elaborata na neki prihvatljiviji način i pravedniji za nositelje prava na susjednim k.č.?"]
[91,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 50.","U stavku 2. iza riječi: \"česticama\" dodati riječ: na terenskom uviđaju\""]
[92,"ZORANA FILAK","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 50.","Imaju li nositelji prava na susjednim česticama ikakve obaveze ili su sve obaveze na geodetskom izvršitelju? Oni bi se morali odazvati na terenski uviđaj ili označiti međe ranije i obavijestiti ostale sudionike u postupku o svom nedolasku. Osim toga, nositelji prava na predmetnoj i susjednim česticama morali bi osigurati prohodan i uredan pristup lomnim točkama međa i zgrada. Geodetski izvoditelji nisu dužni krčiti put do tih točaka niti izlagati sebe nezgodama i ozljedama na radu zbog neodgovornosti i nezainteresiranosti ostalih aktera u postupku. Molim da se jasne obaveze nositelja prava uvrste u pravilnik tako da se možemo pozvati na njih prilikom slanja poziva."]
[93,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 51.","Komora smatra kako je namjera koju se htjelo propisati ovim člankom dobra, međutim, odredbe sadrže nekoliko spornih formulacija koje izlaze iz domene stručnih geodetskih poslova.\nVezano uz stavak 2, Komora ističe kako nije jasno što točno znači da se obustavlja postupak pregleda i potvrđivanja. Također, Komora smatra kako u ovome slučaju, nadležni katastarski ured treba obavijestiti investitora i ovlaštenog geodetskog izvoditelja da je obustavljen pregled i potvrđivanje, te navesti razlog za isti.\nVezano uz stavak 3, Komora ističe kako zadnji mirni posjed može predložiti samo nadležni sud. Ovlašteni geodetski izvoditelji mogu strankama predložiti da među usuglase dogovorom.\nVezano uz stavak 4, Komora se protivi ovakvoj odredbi, jer je stavkom 1 ovoga članka jasno propisano kakva se međa smatra spornom u smislu ovog Pravilnika. Prema propisanome u stavku 4, proizlazi da se međa smatra spornom i kada nositelji prava nisu suglasni oko razgraničenja a nisu pokrenuli niti imaju namjeru pokrenuti sudski postupak uređenja međe što Komora ne može prihvatiti.\nVezano uz stavak 7, Komora smatra kako izrazi „u neposrednoj blizini“ nije način na koji bi se trebalo propisivati na razini Pravilnikom. Također, Komora smatra kako izraz „topografska obilježja koja se mogu smatrati stvarnim razgraničenjem“ također nije način kojim bi se trebalo propisivati na razini Pravilnika. Ovaj stavak je potrebno doraditi kako bi na jasan i nedvosmislen način propisao kriterije za njegovu primjenu.\nVezano uz stavak 10, Komora smatra kako je u suprotnosti sa definicijom sporne međe iz članka 51."]
[94,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 51.","Mišljenja sam da je i u slučaju protivljenja nositelja prava iz stavka 9. međe potrebno urediti u posebnom postupku.\nMožda bi bilo dobro analizirati presude Upravnog suda vezane uz promjene podataka o kat. česticama kada se nositelji prava na susjednim k.č. ne slažu ili nisu sudjelovali u postupku uspostave razgraničenja. Katastarski uredi i u postupku izrade GE zaprimaju prigovore na izradu istih,a koji institut  treba Zakonom riješiti u okviru izrade GE ?"]
[95,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 51.","Prijedlog stavka 7:\n  Prijenos podataka na teren iz stavka 6. ovog članka ne provodi se u slućajevima kada na terenu zid, podzid,ograda, vidljive \n stare međne oznake, granica načina uporabe ili topografska obiljžja mogu smatrati stvarnim razgraničenjem."]
[96,"FILIP VODOPIJA","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 51.","Stavak 3. je opasno rješenje jer omogućava nezadovoljnoj strani da bez ikakvog argumenta i ikakve obveze da ikad pokrene sudski postupak uređenja međa blokira izradu elaborata i potencijalnu investiciju. Na koji način može geodet utvrditi posljednji mirni posjed? Posebno je stavak 3. opasan kad se usporedi sa stavcima 5 i 6, dakle predmetna stranka je u boljoj poziciji kad \"ne zna\" pokazati među, jer je tada nezadovoljna stranka u obvezi pokrenuti postupak uređenja međa, a geodetski elaborat je moguće potvrditi. Dosadašnje rješenje ovog problema (članak 24. sadašnjeg pravilnika) uz dodatak vremena za \"uključujući pregled i potvrđivanje\" treba zadržati, uz dodatak stavaka 6 i 7"]
[97,"DAVORIN MARINOVIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 51.","Brisati stavak 3. \nUtvrđivanje mirnog posjeda nije u nadležnosti osobe ovlaštene za izradu GE., već u nadležnosti suda sukladno odredbama ZOVIDSP \n\nČlanak 103.\n\n(1) Ako su međašni znakovi između dvije nekretnine zbog bilo kakvih okolnosti toliko oštećeni da bi se moglo dogoditi da se međe neće moći raspoznati, ili ako se međe više ne raspoznaju, ili su sporne, onda svaki od susjeda ima pravo zahtijevati da sud u izvanparničnom postupku (postupku uređenja međa) obnovi ili ispravi među.\n\n(2) Sud će među obnoviti ili ispraviti prema katastarskom nacrtu, ako je to moguće i ako na to stranke pristaju.\n\n(3) Ako ne bi bio u stanju postupiti prema odredbi stavka 2. ovoga članka, sud će među obnoviti ili ispraviti prema sporazumu susjeda čija je međa u pitanju, a ne bude li postignut sporazum, prema posljednjem mirnom posjedu, a ne uspije li ga utvrditi – prema pravičnoj ocjeni.\n\n(4) Istodobno s donošenjem odluke iz stavka 2. ili 3. ovoga članka, sud će na licu mjesta označiti među međašnim znakovima.\n\n(5) Od trenutka kad je sud među označio međašnim znakovima smatra se da postoji vlasništvo do te međe, a tko tvrdi suprotno, treba to dokazati.\n\n(6) I nakon što je sud u postupku uređenja međa obnovio ili ispravio među, svatko može u parnici dokazivati vlasništvo i zahtijevati da se u skladu s njim označi međa, no susjed koji je sudjelovao u postupku uređenja međa ne može to zahtijevati nakon proteka roka od šest mjeseci od dana pravomoćnosti odluke donesene u postupku"]
[98,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 52.","Vezano uz stavak 1, Komora smatra kako je isti u suprotnosti sa čl.49 st. 12, kao i sa Zakonom.\nVezano uz stavak 2, isto je već navedeno u članku 49."]
[99,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 53.","Vezano uz stavak 2, Komora smatra kako propisane odredbe ne propisuju postupanja u smislu članka 1. ovog Pravilnika, te samim time izlaze iz domene ovog Pravilnika.\nVezano uz stavak 3, Komora ističe kako su propisani postupci koji se tiču postupanja u vidu obnove međa u izvanparničnim postupcima temeljem Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Komora ističe kako se isti postupci ne mogu smatrati postupcima izrade geodetskih elaborata, niti se isti mogu na taj način propisivati ovim Pravilnikom. Nadalje, Komora ističe i kako pozivanje na točno određene članke drugih Zakona, navodeći i točno određeni Zakon (pozivajući se na izdanja Narodnih novina) nije prikladno, obzirom da u slučaju izmjena i dopuna istog Zakona odredbe Pravilnika neće biti ažurirane.\nVezano uz stavak 4., Komora smatra kako propisane odredbe ne propisuju postupanja u smislu članka 1. ovog Pravilnika, te samim time izlaze iz domene ovog Pravilnika."]
[100,"JERONIM MOHARIĆ","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 53.","Mišljenja sam da je stavak 4. u članku 53. suvišan, nepotreban i štetan. Predlažem brisati st.4.\nJednoznačna obnova međnih oznaka je u Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (NN 112/18) propisana u čl. 64 Zakona.\nPredlažem dopuniti st. 3, na način da se na kraju doda 'uz obavezno obrazloženje strankama da temeljem ovih podataka nije moguće jednoznačno obnoviti lomne točke međe, te obrazložiti o kakvim se podacima radi, kako su i kada nastali i kakva je njihova točnost.'\n Generalno, predlažem da se u pravilniku ne koristi izraz 'iskolčenje' već izraz 'obnova'"]
[101,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","TERENSKI POSLOVI,\nČlanak 55.","Vezano uz stavak 1, potrebno je propisati da se određivanje koordinata točaka korištenjem CROPOS sustava smatra da su mjerenja oslonjena na geodetsku osnovu.\nVezano uz stavak 2, isto se navodi i u članku 92. ovog Pravilnika."]
[102,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRIKUPLJANJE ISPRAVA O NOSITELJIMA PRAVA,\nČlanak 58.","Vezano uz stavak 1, Komora ističe kako se člankom poziva na geodetske elaborate iz članka 4. stavka 1 točke 1, međutim navedeni članak nema stavaka.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako isto nije potrebno propisivati na razini ovog Pravilnika. Način na koji će se ista isprava prikupiti nije stvar koju Pravilnik treba propisivati."]
[103,"FILIP VODOPIJA","PRIKUPLJANJE ISPRAVA O NOSITELJIMA PRAVA,\nČlanak 58.","Izmjeniti stavak 2.: \"U slučaju iz stavka 1. ovoga članka unutar geodetskog elaborata se predlaže promjena prema upisu nositelja prava u zemljišnoj knjizi\". Stavak 3. i 4. brisati. Nije potrebno prikupljati i prilagati nešto što već postoji u ZIS-u, a sadržano je u ulaznim GML podacima za izradu elaborata."]
[104,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Popis koordinata,\nČlanak 59.","Vezano uz stavak 1, Komora ističe kako je isto već navedeno u članku 55. i nije potrebno ponovo navoditi."]
[105,"FILIP VODOPIJA","Iskaz površina,\nČlanak 61.","Potrebno je uvesti promjenu kod nastajanja novih čestica mjerila 1 da se iste više ne izjednačavaju na površinu ukupnog PMP-a, nego se upisuje stvarna površina nastala računanjem iz koordinata. Time se sprečava nastajanje anomalije da je čestica 1m2 veća ili manja zbog izjednačavanja."]
[106,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Kopija katastarskog plana za katastar,\nČlanak 62.","Vezano uz stavak 3, u prijelaznim i završnim odredbama ovoga Pravilnika navedeno je kako stupanjem na snagu ovog Pravilnika se van snage stavlja Uputa u kojoj je između ostalog opisana i metoda prilagodbe prikaza okolnih katastarskih čestica. U tom slučaju, potrebno je i na razini Pravilnika ili tehničkih specifikacija definirati pojam prilagodbe prikaza okolnih katastarskih čestica."]
[107,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Vezano uz stavak 3, potrebno je propisati situacije u kojima je to moguće, odnosno nemoguće.\nVezano uz stavak 5, Područje mjerenih podataka (PMP) potrebno je definirati pojmovnikom Pravilnika.\nVezano uz stavak 6 i 7, Komora smatra načelno može podržati ovaj prijedlog pod uvjetom da se propišu iznimke koje bi pokrivale sve slučajeve kada ovo nije tehnički izvedivo. Također, Komora ovaj prijedlog načelno može podržati samo pod uvjetom da bude jednako primjenjiv za sve ovlaštene inženjere geodezije, odnosno jednako primjenjiv na području cijele Republike Hrvatske. S time u vidu, Komora smatra da se prije uvođenja ove odredbe trebaju održati sastanci Državne geodetske uprave kao predlagatelja ovakvih odredbi za Komorom kao strukovnom udrugom da bi se izbjegli kasniji problemi u provedbi.  \nVezano uz stavak 10, isto je već navedeno u čl.6 stavku 4 i nije potrebno ponovo navoditi."]
[108,"ŠIME SKOČIĆ","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Prilikom izrade nacrta pravilnika još jednom se ne razmišlja o iznimnim situacijama koje bi čl. 63. st. 6. i 7. ovog nacrta učinile neprovedivima, već se nacrt predlaže za idealne slučajeve.\nPrimjer je provedbe sudske presude ili lokacijskih dozvola na matičnim česticama  manjim od 2000 m2, za koje stranka u postupku, odnosno naručitelj izrade elaborata ima pravni interes samo za svoj dio čestice. Pravni interes za ostatak čestice ne postoji, a stranka koja ima pravomoćnu presudu ne može riješiti svoja imovinsko-pravna pitanja.\nPravilnici bi trebali biti jasni i jednoznačni, bez potrebe za naknadnim donošenjem različitih uputa i mišljenja koja se onda upućuju Područnim uredima za katastar kako bi se sanirali propusti načinjeni u pravilniku.\nPredlaže se ukidanje spornih stavaka."]
[109,"Ivan Škeva","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Izbaciti stavku 6 i 7 zbog prije navedenih komentara (nemogućnost izrade zbog dvostrukih stanja, parcelacijskih elaborata po sudskoj presudi itd.) i naručitelji elaborata neće financirati snimanje i izradu elaborata dijela čestice koji im nisu od interesa. Da li je nama onda u interesu da se sređuje nešto što stranka stvarno želi srediti ili nam je u interesu da sve ostaju nesređeno?\nTko određuje da li je teren pristupačan ili ne i po kojoj definiciji? Ako netko ima 60+ godina nije mu teren isto pristupačan kao nekome tko ima 20 godina."]
[110,"Ivana Puškarić","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Brisati Stavak 6 i 7 zato što:\n- Obuhvaćanje cijelih katastarskih čestica će vjerojatno imati za poslijedicu ''klikanje'' točaka po kopiji plana samo da se zadovolji norma i da čim više čestica bude mjerilo 1 što je totalna besmislica i nanijeti će se velika šteta\n- Mjerilo 1 treba biti čestica koja je snimljena i obilježena, a ostatak čestice MORA ići na dopunu kao i do sad\n- Nije zanemariva stavka ni trošak elaborata koji će dodatno nepotrebno opteretiti naručitelja elaborata radi sređivanja \n dijela čestice koji nije predmetan ili ga uopće nije moguće rješiti radi npr. sporne medje"]
[111,"Ante Šušnjara","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Poštovani,\nu čl. 63. st.7 se potkrala odredba koja omogućuje neujednačeno postupanje, iako je jasna intencija sa odredbom nepristupačnog terena ipak smatram da je isiti nemoguće jednoznačno definirati i upitno je tko bi ga definirao - geodetski izvoditelj koji izrađuje elaborat ili referent koji pregledava pa smatram da bi isti trebalo izostaviti. Isto tako čest problem kod planova grafičke izmjere je \"pomicanje\" uskih parcela, koje se u zoni PMP-a usklade njegovim proširenjem, a ostatak parcele koji je može bit put od 5km ili njiva duzine 200 metara, a sirine 3m ostavi da riješi investitor u budućnosti. Možda bi ovaj problem mogli riješiti da te koordinate ne dobiju SE oznaku? Po mom shvaćanju intencija zakona, i pravilnika je bila omogućavanje lakšeg usklađivanja stvarnog stanja sa onim u katastarskom planu, a sve to koče imovinsko-pravni poslovi. Recentne promjene u zakonodavstvu (čitaj mogućnost dopune ostatka parcele) omogućile su rješavanje mnogih dugotrajnih problema u kojima je stvarni vlasnik mogao riješiti situaciju sa svojim stvarnim susjedima, u ovom slučaju dovodimo ih opet u situaciju da svoj problem rješavaju sa susjedovim susjedima, a to nije dobar put. Mislim da nam je svima jasno da postoje lovci u mutnom - ali za njih postoje instrumenti kontrole i nadzora. Smatram da bi puno bolja odredba bila da ovlašteni izvoditelji mogu uz suglasnost nositelja prava ispraviti grafički prikaz u okolini PMP sukladno utvrđenoj situaciji na terenu - ako utvrde da to mogu i da te točke ne dobiju SE oznaku. A ako ne da nastave postupati kao do sada bez ove odredbe od 2000m2 jer ona je opet plutajuća mina za potencijalna dvostruka postupanja i stvaranje novih problema kod već započetih postupaka. Hvala"]
[112,"Sandra Blažević","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Stavak 6. \nKod izrade geodetskih elaborata za evidentiranje pomorskog dobra vrlo često se evidentiraju pojasevi duljine po nekoliko kilometara, predmetnih čestica ima od 50 do 100 komada, većinom su to privatne čestice do 2000 m2. Nositelji prava na predmetnim česticama, su većinom na drugim kontinentima, iz država članica EU, iz cijele Hrvatske. U zemljišno – knjižnim ulošcima ih ima upisanih po 100 i više. Evidentiranje cijelih katastarskih čestica, utvrđivanje međa, prikupljanje dokumentacije o zgradama i sve ostalo što je potrebno pri izradi elaborata? Dodavanje još xy susjednih nositelja prava? To je mini nova izmjera za tu katastarsku općinu. Tko će to financirati?"]
[113,"Sanjin Šćepanović","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Razumijem svrhu evidentiranja cijelih čestica manjih od 2000m2 (veći broj k.č. s mjerilom 1), ali u mnogo slučajeva će takva odredba pravilnika prouzročiti nemogućnost izrade geodetskog elaborata te rješavanje-imovinsko pravnih odnosa.\nPrimjer 1: su dvostruka stanja katastra i zemljišne knjige u slučaju kada katastarska čestica koja je manja od 2000m2 odgovara više gruntovnih čestica različitog vlasništva. Primjer, u katastarsku česticu \"ulazi\" i gruntovna do čijih je vlasnika nemoguće doći (pokojni, stari upisi od osnutka ZK, Društveno vlasništvo itd.), takve elaborate bi bilo nemoguće izraditi zbog nedostatka pravnog interesa (npr. stranka je vlasnik gruntovne čestice koja čini 90% katastarske čestice, nije upisan kao posjednik, 10% katastarske čestice je gruntovna čestica  vlasništva pokojnih ljudi bez adrese-starih upisa-elaborat bi bilo nemoguće izraditi bez postupka na sudu).\nPrimjer 2: Evidentiranje podataka o zgradama neće biti moguće bez evidentiranja cijele k.č. manje od 2000m2. Česti su primjeri narušenih susjedskih ljudskih odnosa te će susjed moći onemogućiti/značajno odužiti evidentiranje zgrade stranci neutemeljeno se žaleći na evidentiranu među te će nakon odbacivanja žalbe na 2. stupnju moći pokrenuti upravni spor. Sve to zajedno može trajati godinama, a stranka ne može izvršiti etažiranje, dobiti hipoteku, iznajmljivati nekretninu, prodati nekretninu...\nZaključak primjera 1. i 2. je da će ova odredba generirati puno previše sudskih postupaka koji ne bi trebali biti pokrenuti te će utjecati na cjelokupno gospodarstvo.\nSmatram da će ova odredba značajno otežati poslovanje katastrima, geodetskim izvoditeljima i strankama. Ovo je samo moje mišljenje koje nije nužno ispravno, svakako podržavam donošenje novih pravilnika s ciljem unaprjeđivanja struke, geodetskih elaborata i ostalog."]
[114,"Marko Sikirić","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Uvjet od 2000 m2 iz stavka 6 će onemogućiti provedbu mnogih parcelacijskih elaborata po sudskoj presudi. Parcelacijski elaborati po lokacijskim dozvolama za recimo proširenje kolnika će biti nemogući."]
[115,"MATEA VIDAKOVIĆ","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Drugim riječima, novim Pravilnikom se predlaže zabrana korištenja motode dopune kao izračuna površine kada je predmetna čestica manja od 2000 m2. Mišljena smo da će strankama takav Pravilnik donijeti velike probleme ili štoviše onemogućiti rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, pogotovo na području gdje postoji dvostruko stanje – različita evidencija u katastarskom i zemljišnoknjižnom operatu.  Primjerice, moguće je da jedna katastarska čestica površine manje od 2000 m2 odgovara više zemljišnoknjižnih čestica različitih vlasnika. U tom slučaju Pravilnik onemogućuje stranku da izdvoji svoje vlasništvo u zasebnu česticu ukoliko ne evidentira ostatak cijele ulazne čestice što bi zahtjevalo potpise svih vlasnika zemljišnoknjižnih čestica na području katastarske čestice. Iz prakse znamo da na velikom postotku čestica nisu sređeni imovinsko-pravni odnosi te su upisani pokojnici ili ljudi bez adresa pa ih u tom slučaju nije niti moguće obavijestiti o izradi elaborata."]
[116,"FILIP VODOPIJA","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","U stavku 6. ukloniti dio \", niti u slučajevima kada se predlaže parcelacija.\" Ovako napisan stavak može dovesti do blokade izrade elaborata kad druga stranka, odnosno nositelji prava na ostatku katastarske čestice nisu zainteresirani za izradu elaborata, osobito ako ostatak čestice (a u naravi to mogu biti još 3 ili 4 gradilišta ili dvorišta prosječne minimalne površine 400m2. Izrada takvog elaborata je povezana i s povećanim troškovima koje naručitelj elaborata nema razloga platiti, a nezainteresirane strane ne žele. Ostaviti obvezu pri evidentiranju zgrada ili načina uporabe."]
[117,"DAMJAN MILENKOVIĆ","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Brisati stavak 6. i 7. jer u raznim slučajevima će biti problema prilikom izrade, npr.:\n- naručitelj geodetskog elaborata ima spornu među sa susjedom a još nisu pokrenuli sudski proces te prema ovom pravilniku neće moći evidentirati zgradu na dopunu,\n- kod provedbe lokacijske dozvole za ceste i slične građevine doći će do problema jer većinom vlasnici ne dođu na teren te ne pokažu međe a mi ih moramo evidentirati cijele te postoji mogućnost pogrešno evidentiranih međa,\n- kod diobe katastarskih čestica prema sudskoj presudi za utvrđivanje prava vlasništva nema smisla evidentirati cijelu česticu već samo onaj dio koji je pokazao naručitelj tj. novonastalu česticu."]
[118,"DAVORIN MARINOVIĆ","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Stavak 3. \nBrisati riječ: \"tih podataka\" i objasniti kada je to moguće u novom stanju PL--a za katastar iskazati podatke upisane u z.k."]
[119,"DUBRAVKO ŽUPAN","Prijavni list za katastar,\nČlanak 63.","Da li uvijek PMP mora obavezno obuhvatiti cijele katastarske čestice za koje se prijavljuje promjena kada je njihova površina u posjedovnom listu manja od 2000 m² kada predmetna katastarska čestica nije mjerilo 1 ?\nU članku 68 stavak 4. kaže da se izvječće o međama mora sastaviti samo za dio eđe na kojoj je objekt"]
[120,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Prijavni list za zemljišnu knjigu,\nČlanak 65.","Vezano uz stavak 5, Komora smatra kako je prikladnije isto propisati unutar članka 32. Pravilnika, te je u navedenom članku dostavila svoj komentar koji se, između ostalog, odnosi i na propisano u ovome članku.\nVezano uz stavak 6, Komora ističe kako je isto propisano člankom 45. stavkom 2 ovog Pravilnika i nije potrebno još jednom navoditi."]
[121,"FILIP VODOPIJA","Prijavni list za zemljišnu knjigu,\nČlanak 65.","Potrebno je riješiti probleme pri izradi i pregledu elaborata dvostrukog stanja sa ili bez više z.k. tijela, a koji se sada u npr. GUZKIGP Zagreb moraju izrađivati analogno s jednim ili više prijavnih listova. Također, potrebno je omogućiti u SDGE ručni unos podataka o zk tijelima kad se radi o pogrešno strukturiranim podacima u ZIS-u, a koji se ne mogu uvesti u SDGE."]
[122,"Ante Šušnjara","Prijavni list za zemljišnu knjigu,\nČlanak 66.","Poštovani,\nčl. 66, još ponekad se jave stranke sa presudama iz npr. 2000. godine kada su Uredi zapisivali rezervacije u knjizi popisa promjena i slično, tadašnji izvoditelj je preminuo, i slično i neupitno je da taj broj rezerviran (elektronski se isti ne izdaje), i nije moguće pronaći rezervaciju u današnjem obliku, ali je nesporno utvrđeno da je korištena isključivo za navedeni predmet  - je li moguće predvidjeti da Ured u tom slučaju izda potvrdu da se isti može koristiti u elaboratu ili se to podrazumijeva. Hvala"]
[123,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 68.","Vezano uz stavak 1, Komora smatra kako se točnije evidentiranje lomnih točaka međa i drugih granica ne smatraju promjenom tijeka postojećih međa i drugih granica.\nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako je potrebno dodati oznaku GE elaborata na koje se ovaj stavak odnosi.\nVezano uz stavak 5, Komora smatra da je isto prikladnije propisati unutar članka 32. Pravilnika. Također, potrebno je navesti u kojem izvješću u smislu ovog Pravilnika se opisuje postupak utvrđivanja granica zemljišta."]
[124,"MATEA VIDAKOVIĆ","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 68.","Stavak 4. - Vrijedi li to samo za k.č. površine veće od 2000m2?"]
[125,"DUBRAVKO ŽUPAN","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 68.","Da li to znači ako katastarska čestica nije mjerilo 1 da ista ne mora biti cijela u PMP ako je manja od 2000 m² ( članak 63 stavak 6.) kada se radi samo o evidentiranju zgrada ili drugih građevina, ne treba mjeriti cijelu katastarsku česticu"]
[126,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 72.","Vezano uz stavak 1, Komora smatra da se riječi „…digitalni geodetski elaborat i analogni geodetski elaborat…“ trebaju zamijeniti riječima „…digitalni geodetski elaborat ili analogni geodetski elaborat…“\nVezano uz stavak 5, Komora ističe kako je Pravilnik u ovome dijelu propisao samo postupanje odgovorne osobe, iako se na mnogo drugih mjesta u Pravilniku spominje pojam ovlaštenih geodetskih izvoditelja i na mjestima gdje je razvidno da te radnje mogu obavljati isključivo odgovorne osobe. Potrebno je uskladiti izričaj u Pravilniku, ili pojmovnikom predvidjeti više različitih vrsta osoba u vidu odgovornosti."]
[127,"FILIP VODOPIJA","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 72.","Potrebno je detaljnije propisati što podrazumjeva stavak 5., odnosno koju radnju u postupku izrade AGE ili DGE treba obaviti ovlaštena osoba koja dokumentaciju uspoređuje s izvornikom (otisak pečata i potpis, digitalni potpis ili je dovoljno što je dokument sastavni dio digitalno potpisanog DGE-a)"]
[128,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 73.","Vezano uz stavak 2, propušteno je propisati situacije kada geodetske elaborate izrađuju fizičke osobe sukladno članku 103. Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti.\nVezano uz stavak 3, Komora smatra kako je potrebno jasno definirati da li se pod digitalno izrađeni geodetski elaborati smatraju digitalni geodetski elaborati, obzirom da je u današnje vrijeme razvidno da su svi geodetski elaborati digitalno izrađeni, što pak ne znači nužno da se radi o digitalnim elaboratima u smislu ovog Pravilnika.\nVezano uz stavak 4, Komora smatra kako je potrebno propisati vremenski rok u kojem je organizacijski oblik dužan čuvati organizacijski oblik zaposlenja. Pri tome, Komora ističe kako je obaveza čuvanja ovdje navedena kao obaveza organizacijskog oblika a ne ovlaštenog inženjera geodezije. Također, Komora ističe kako nije jasno iz kojeg razloga je obaveza čuvanja analognih geodetskih elaborata obaveza organizacijskih oblika, obzirom da su isti skenirani i nalaze se u arhivi Državne geodetske uprave.\nVezano uz stavak 10, Komora smatra kako riječi „…elektroničkim potpisom može potpisati…“ treba zamijeniti riječima „…elektroničkim potpisom potpisuje…“."]
[129,"Marko Sikirić","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 73.","Stavak 6 nije usklađen sa stavkom 7 i člankom 41. Po ovakvoj formulaciji ispada da dodatke elaboratu smijemo imati samo ako to investitor ne zahtijeva."]
[130,"Marko Sikirić","Izvješća u izrađenom elaboratu,\nČlanak 73.","Stavak 1 i stavak 2 sugeriraju da moramo isprintati primjerak elaborata za ured/firmu dok stavak 5 definira da primjerak za arhivu ureda/firme može biti u digitalnom obliku."]
[131,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PREDOČAVANJE GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 74.","Vezano uz stavak 3, Komora smatra kako se nositeljima prava na predmetnim katastarskim česticama treba predočiti cijeli izrađeni geodetski elaborat.\nVezano uz stavak 4, Komora je ovaj stavak potrebno nomotehnički doraditi, jer iz navedenog nije jasno da li se radi o zasebnom izvješću ili je isto pak sastavni dio drugih izvješća. Također, Komora smatra kako bi se i izgled ovih izvješća trebao propisati tehničkim specifikacijama."]
[132,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PREDOČAVANJE GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 75.","Vezano uz stavak 10, Komora smatra kako predstavnik stanara ili upravitelj zgrade može potpisati izvješće, ali prema trenutnim odredbama Pravilnika nositelji prava moraju biti obaviješteni. Također, nigdje nije propisano da navedene osobe mogu u ime nositelja prava sudjelovati u omeđavanju i drugim postupcima (predočavanju). Ove osobe trebalo bi definirati u pojam nositelja prava. Komora također smatra kako samo predstavnik stanara ima ovlasti potpisati izvješća u sklopu geodetskih elaborata. Iznimno, iste može potpisati i upravitelj zgrade ali samo u slučajevima kada ima odluku većine stanara za konkretan slučaj.\nVezano uz stavak 11, Komora smatra kako bi navedeni stavak trebalo nomotehnički doraditi, obzirom da je propisano kako je izvoditelj dužan riješiti sve eventualne primjedbe na geodetski elaborat prije predaje na pregled i potvrđivanje, a potom se spominju i primjedbe koje nisu riješene koje je potrebno iskazati u okviru izvješća.\nVezano uz stavak 12, Komora smatra kako treba utvrditi da li je propisana odredba u skladu sa Zakonom."]
[133,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PREDOČAVANJE GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 76.","Vezano uz stavak 1, potrebno je definirati pojam više katastarskih čestica kao i pojam veća površina na način da je isti moguće kvantificirati. U suprotnome, treba propisati kako se predočavanje elaborata i izrada izvješća o utvrđivanju međa i drugih granica može obaviti prilikom izlaganja elaborata na javni uvid.\nVezano uz stavak 2, Komora ističe kako su termini „pretežito osobe bez adresa“ nejasni i podliježu različitim interpretacijama katastarskih službenika i geodetskih izvoditelja, te nisu pogodni za Pravilnik.\nVezano uz stavak 4, Komora je već više puta reagirala na pojedine izraze korištene u ovim i sličnim odredbama poput „lokalnog javnog glasila“ kao i „dostupnog na području za koji se izrađuje elaborat“, međutim još uvijek nije dobila konkretan odgovor koje su to vrste glasila i što točno znači da je dostupno na području za koji se izrađuje elaborat.\nVezano uz članak 6, Komora smatra kako bi navedeni stavak trebalo nomotehnički doraditi, obzirom da je propisano kako je izvoditelj dužan riješiti sve eventualne primjedbe na geodetski elaborat prije predaje na pregled i potvrđivanje, a potom se spominju i primjedbe koje nisu riješene koje je potrebno iskazati u okviru izvješća."]
[134,"DUBRAVKO ŽUPAN","PREDOČAVANJE GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 76.","Stavak 4. objavljivanje poziva u lokalnom javnom glasilu nije dobro iz razloga što danas mali broj ljudi kupuje tiskana glasila te njihova dostupnost u manjim sredinam, a i pitanje je koji od onih što i kupuju čita takve oglase.\nUpitnost je i praćenje takvih oglasa od strane  pravnih osoba ( Hrvatske vode, Hrvatske šume, PIK-ovi, lokalne samouprave  itd. ). Bolje bi bilo da se pozivanje odvija preko jedinica lokalne smouprave postavljanjem javnih oglasa na   području na kojem se izvode radovi."]
[135,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PREDOČAVANJE GEODETSKOG ELABORATA,\nČlanak 77.","Vezano uz stavak 3, Komora smatra kako geodetski izvoditelji nisu dužni provjeravati i ocjenjivati potrebu prilaganja akta, te da je u ovim slučajevima potrebno ishoditi potvrdu odnosno mišljenje ureda za graditeljstvo."]
[136,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRIKUPLJANJE POTREBNIH POTVRDA,\nČlanak 79.","Vezano uz stavak 5, Komora smatra kako je potrebno propisati da se predočavanje ponavlja nakon ispravljenih podataka u geodetskom elaboratu."]
[137,"DAVORIN MARINOVIĆ","PRIKUPLJANJE POTREBNIH POTVRDA,\nČlanak 79.","Zašto se odredbe stavke 3. odnose na  GE predane na ponovni pregledi potvrđivanje. Isti slučaj je moguć i u slućajevima k \n  kada je GE predan na pregled i potvrđivanje? Obzirom na odredbe st. 4. nije jasno o kojem slučaju je riječ iz st. 3. ??"]
[138,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PREGLED GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 80.","Vezano uz članak 2, Komora smatra da je potrebno propisati sve što zahtjev za pregled i potvrđivanje geodetskog elaborata sadrži, a ne navoditi „između ostalog“."]
[139,"GRGA KOSTELAC","PREGLED GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 83.","Čl. 83. točka 5. \"po potrebi uključuje i kontrolna terenska mjerenja\"je neprecizno definirana i preuštena samovolji i povlađivanju prilikom postupanja službenika, a pogotovo kad se zna kako katastarski službenici isto ne provode jer da provode većina elaborata o evidentiranju cesta ne bi bila potvrđena i provedena obzirom većina tih elaborata nije izvedena zakonom propisanom točnošću određivanja položaja lomnih točaka međa/razgraničenja. Dakle, potrebno je uvesti potrebu kontrole terenskih mjerenja u npr. minimalnom postotku od 5% te dodatno ukoliko postoje sumnje ili dvojbe, ovako je to jedna koruptivna odredba gdje se nad nekima stalno vrše kontrole, a drugima nikad."]
[140,"DAVORIN MARINOVIĆ","PREGLED GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 83.","U navedenom članku nije navedeno da se u okviru pregleda i potvrđivanja utvrđuje i radnje:\n- propisana člankom 15. st. 4. ovog Pravilnika\n- pripisana člankom 79. st. 3 ovog Pravilnika ???\n Ili je to nebitno...."]
[141,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 84.","Komora ističe, kako u daljnjim odredbama vezano uz potvrđivanje geodetskih elaborata vidi problem u vidu izdanih potvrda kao akata koje nije moguće poništavati prema odredbama Zakona o općem upravnom postupku. S obzirom na navedeno, te iz Pravilnikom propisane potrebe za poništavanjem potvrda geodetskih elaborata treba razmisliti o drugačijem modelu postupanja s prethodno potvrđenim geodetskim elaboratima.\nVezano uz stavak 6, Komora ističe kako prema odredbama Pravilnika, osim dokaza da su osobe pozvane na predočavanje elaborata treba priložiti i dokaz da su bili pozvani na terenski uviđaj, te da u tome slučaju nepotpisivanje izvješća propisanih Pravilnikom ne može biti razlog za odbijanje potvrđivanja elaborata, osim u navedenoj iznimci."]
[142,"DUBRAVKO ŽUPAN","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 84.","Stavak 2. potrebno je sastaviti isprave. Ovlaštenik nema obavezu navesti u geodetskom elaboratu da je potrebna prethodna provedba u ZK uz prilaganje isprava, tako da potvrđivanje elaborata takvom potvrdom ovisi o službeniku koji pregledava elaborat. Tu može doći do previda. U većini slučajeva stranka i ovlaštenik tek nakon potvrđivanja elaborata takvom potvrdom imaju saznanje da moraju sastavljati isprave. Trebalo bi navesti obvezu iskazivanja potrebe prethodne provedbe u okviru izrade elaborata ( možda u nazivu elaboata ili izvješću koje potpisuje stranka )"]
[143,"DAVORIN MARINOVIĆ","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 84.","Stavak 4. točka 2.:\n Nadam se da je MP upoznato s rokovima o pokretanju Z.K. postupka.  \n U potvrdi se navodi rok od 90. dana za pokretanje z.k. ispravnog postupka dok se nastavno u potvrdi navodi: \" dokaz da se postupak pred nadležnim sudom i dalje vodi\" \n O kojem postupku je riječ: ZK ispravnom postupku, tužbi za priznanje prava vlasništva /GE izrađen za sudki postupak/ ...ili\nNije jasno kojim se aktom poništava pregledan i potvrđen GE, odnoso potvrda GE?\nČl. 4. točka 3. st. 2.\n Koji bi bio razlog za odbijanje provedbe GE od strane z.k. ?  \n  Ukoliko je razlog odbijanja provedbe  GE neslaganja podataka navedenih  PL-a za z.k i i službenih podataka zemljišne knjige / slučaj kada su se podaci z.k. prije provedbe GE u zemljišnoj knjizi  u   međuvremenu promijenili / smatram da bi katastarski ured po obavijesti z.k. trebao dopisom /kako god se isti zvao/ pozvati na ispravku GE za z.k., a ne isti poništavati ukoliko se ne katastarski podaci nisu promjenili.\n \n Prijedlog:\nTemeljem obavijesti zemljišne knjige o odbijanju provedbe GE katastarski ured obaviještava ovlaštenu osobu koja je GE izradila na okolnost ispravke podataka zemljišne knjige sadržanih GE za z.k.\nUkoliko se prijedlog ne prihvaća definirat postupak pokretanja poništavanja GE ??\n Članak 4. točka 7.\n Odredba potvrde na način da se GE izrađeni u okviru postupaka iz nadležnosti katastarskih ureda provode po službenoj dužnosti u neupravnom postupku /iskazu promjena/   protivna je odredbama ZODIKN u dijelu koji propisuje promjenu podataka u katastarskom operatu."]
[144,"FILIP VODOPIJA","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 84.","Stavak 6., dio \"osim u slučaju propisanom člankom 8. stavkom 7. ovoga Pravilnika.\" Postoje opravdani razlozi kad sve upisane osobe ne mogu potpisati izvješće, a kasnije će potpisati diobni ugovor. Ukoliko je \"rok trajanja\" elaborata za prethodnu provedbu 90 dana, smatram da nije potrebno na ovaj način ograničavati potvrdu."]
[145,"Ante Šušnjara","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 88.","Čl 88. stavci 4,5 i 6 ne definiraju što se dešava ako geodetski izvoditelj više nije geodetski izvoditelj (mirovina, smrt, gubitak ovlaštenja, i slično) - tko ga tada ispravlja.\nOsim tog bi trebalo definirati da svi ostali sastavni dijelovi ostaju nepromijenjeni i ne pregledavaju se, te da se radi samo o tehničkoj ispravci možda kroz modul elaborata bez mjerenja, sve ostalo će izazvati kaos.\nHvala"]
[146,"Marko Sikirić","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 88.","Stavak 2) podržavam uvođenje roka za dostavu dokaza o pokretanju zk postupka, ali rok od 90 dana je prekratak za kompleksnije elaborate."]
[147,"FILIP VODOPIJA","POTVRĐIVANJE GEODETSKIH ELABORATA,\nČlanak 88.","Stavci 4, 5 i 6 su nedopustiv teret, financijski i logistički, za geodetskog izvoditelja koji izrađuje elaborat. Nije propisano na koji način se ispravlja prethodni elaborat i tko ga točno ispravlja, te zašto bi to bila obveza sadašnjeg geodetskog izvoditelja. U slučaju ispravka, odgovaraš za tuđi geodetski elaborat jer će na kraju taj ispravljeni biti potencijalno proveden. Umjesto toga, potrebno je poboljšati SDGE arhivu na način da postane nemoguće da određeni brojevi elaborata u njoj nedostaju ili ih je nemoguće otvoriti (crvena greška). Također, potvrđene a neprovedene geodetske elaborate nije moguće dohvatiti."]
[148,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 91.","Određeni članci ovog pravilnika propisuju postupanja, odnosno izradu analognih elaborata u ovisnosti o provedbi prethodno potvrđenih geodetskih elaborata (čl. 47. st.5,č l. 88), ili npr. o tome da li je u tijeku nova izmjera. O ovome Državna geodetska uprava mora voditi računa prilikom propisivanja ove obveze.\nTakođer, potrebno je navesti i kojim se točno propisom ovo misli propisati(da li se radi o odluci glavnog ravnatelja ili sl?)"]
[149,"HRVATSKA KOMORA OVLAŠTENIH INŽENJERA GEODEZIJE","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 92.","Komora smatra kako je potrebno navesti rok unutar kojeg će glavni ravnatelj donijeti navedene specifikacije. Također, u prijelaznim i završnim odredbama nije navedeno da li se u slučaju da do stupanja na snagu ovog Pravilnika ne budu donesene nove specifikacije mogu koristiti trenutno važeće tehničke specifikacije a što Komora smatra da bi također trebalo biti navedeno.\nTakođer, ova odredba se navodi i u članku 39. stavku 2."]
[150,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 92.","Predlaže se staviti rok donošenja tehničkih specifikacija jer se iste čekaju od izlaska Zakona o vodama (NN 66/19, 84/21), a u cilju rješavanja imovinsko-pravnih odnosa između Hrvatskih voda i Hrvatske elektroprivrede"]