{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":33,"n_cols":6,"rows_kept":33,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu Plana razvoja istraživačke infrastrukture u Republici Hrvatskoj 2022. – 2028. "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Nedjeljko Perić","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ",{"$cut":{"chars":16979,"head":"Komentar_ Istraživačka infastruktura\nSvoj komentar počinjem oslanjajući se na pojedine dijelove Plana razvoja istraživačke infrastrukture u Republici Hrvatskoj 2022. – 2028 ( dalje Plan) te citiram:\n\n(str. 5)\n„Ekosustavi istraživačke infrastrukture su uglavnom nedovoljno razvijeni, a povezanost s industrijom vrlo niska što se odražava i na djelovanje pojedinih istraživačkih infrastruktura. \nStrateški pristup planiranju i ulaganju u istraživačke infrastrukture i ulaganjima potiče učinkovitost sustava istraživanja i razvoja. Budući da se većina istraživačke infrastrukture financira iz EU izvora, ključno je da se raspoloživa sredstva koriste strateški, odnosno u skladu s definiranim prioritetima, na temelju sveobuhvatne i transparentne procjene, uz maksimizaciju koristi za hrvatsko gospodarstvo i društvo“. \n\n(str.7)\n„Hrvatski znanstveni i inovacijski sustav još uvijek je vrlo fragmentiran . Fragmentacija, u kombinaciji s nedovoljnom razinom ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, otežava dosezanje znanstvene izvrsnosti, stvaranje visokokvalitetnih istraživačkih rezultata te posljedično ograničava produktivnost cjelokupnog sustava. U prisutnosti negativnih demografskih trendova i odljeva stanovništva, Hrvatska treba poboljšati uvjete za istraživače ne samo u pogledu plaća i perspektiva za karijeru, već i osigurati kvalitetnu istraživačku infrastrukturu za rad istraživača. \nUlaganja u istraživačku infrastrukturu potrebno je usmjeriti u projekte koji doprinose smanjenju jaza u hrvatskom znanstvenom i inovacijskom sustavu . Raspoloživa sredstva namijenjena razvoju istraživačkih infrastruktura su ograničena, što naglašava potrebu davanja prioriteta projektima koji najbolje doprinose uspješnoj provedbi nacionalnih strategija i postižu najveći socio-ekonomski učinak. Štoviše, određivanje prioriteta ulaganja omogućuje razvoj predvidljivog i stabilnog okruženja za buduća ulaganja te omogućuje organizacijama znanstvenim istraživačkim infrastrukturama da učinkovitije planiraju svoj razvoj“. \n… „Također, prioriteti razvoja istraživačke infrastrukture se odražavaju i nadovezuju na relevantne ciljeve i prioritete postavljene u glavnim nacionalnim strategijama i razvojnim planovima, prvenstveno u Nacionalnoj razvojnoj strategiji 2030. (NRS), Nacionalnom planu oporavka i otpornosti 2021.-2026. (NPOO), Operativnom programu Konkurentnost i kohezija 2021.-2027. (OPKK) i Strategiji pametne specijalizacije 2021.-2029. (S3). Planom istraživačke infrastrukture obuhvatit će se i ulaganja u tehnološku infrastrukturu, definiranu prijedlogom novog Okvira Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije, odnosno Radnim dokumentom službi Komisije „Tehnološke infrastrukture. \nKao i u slučaju istraživačke infrastrukture, aktivnosti tehnološke infrastrukture su pretežno ne-ekonomske prirode sa snažnim fokusom na učinkovitu suradnju između znanosti i gospodarstva i transfer tehnologije kako bi se odgovorilo na potrebe industrije u industrijskom istraživanju i eksperimentalnom razvoju novih tehnologija, proizvoda i usluga. Tehnološka infrastruktura omogućit će gospodarstvu, posebice malim i srednjim poduzećima, pristup vještinama, znanju i objektima ključnim za identificiranje i razvoj tehnologija koje su im potrebne, a ujedno i nedostupne kroz ograničene vlastite resurse, čime će se smanjiti rizik njihovog ulaganja u istraživanje i razvoj. Uvođenjem koncepta tehnološke infrastrukture promovirat će se i osnivanje i rad neprofitnih znanstveno-tehnologijskih organizacija za primijenjeno istraživanje kao vlasnika i/ili upravljača tehnološkom infrastrukturom. Kako bi ispunile svrhu provedbe primijenjenih istraživanja, uglavnom u suradnji s javnim i privatnim partnerima, osim tehnološke infrastrukture, znanstveno-tehnologijske organizacije osigurat će visokokvalificirano istraživačko i tehnološko znanje te stručnost s mogućnostima tehnološkog predviđanja. Predviđa se javno kompetitivno financiranje znanstveno-tehnoloških organizacija uz značajnu ulogu financiranja od strane privatnog sektora. Osnivači i suvlasnici znanstveno-tehnologijskih "}},"Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[2,"ANTE TONKIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Molimo dodajte u Plan:\n3.1.2 Nacionalna istraživačka infrastruktura u području zdravlja \n  \nCentar za translacijska istraživanja u biomedicini \nLokacija:   Split \nKorisnik:   Sveučilište u Splitu  \nFaza životnog ciklusa:   U provedbi  \nOpis:   Interdisciplinarni Centar za translacijska istraživanja u biomedicini je znanstvena ustrojbena jedinica Medicinskog fakulteta u Splitu s ciljem daljnjeg razvoja i unaprjeđenja znanstvenoistraživačkog rada na području biomedicine te razvoja intenzivnije međunarodne znanstvene suradnje kojoj će potpora biti promocija istraživačkih kapaciteta kroz organizacijsku reformu istraživačkih kapaciteta. \nCentar koristit nove istraživačke laboratorije za rad sa pokusnim životinjama i staničnim kulturama te mikroskopiju što omogućuje suradnju prema nacionalnim i međunarodnim istraživačkim institucijama, pojedincima i istraživačkim mrežama te gospodarstvu. Na ovaj način se nastoji stvoriti temelj za intenzivniju znanstvenu suradnju između domaćih i inozemnih znanstvenika te suradnju znanosti i gospodarstva. Transfer tehnologije i bolja suradnja s gospodarstvom označava usklađivanje istraživanja i inovacija s potrebama hrvatskog gospodarstva. \nMrežna stranica :   https://mefst.unist.hr/?id=12188 \n\nKontakt:   Voditeljica: prof.dr. Katarina Vukojević, katarina.vukojevic@mefst.hr, uzz@mefst.hr","Nije prihvaćen","U poglavlju 3.1.2 nalazi se popis nacionalne infrastrukture u području zdravlja te je predlagatelj mišljenja kako navedeni centar koji je ustrojstvena jedinica Medicinskog fakulteta u Splitu ne spada u kategoriju nacionalnih istraživačkih infrastruktura."]
[3,"VEDRAN LAKOVIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ","Poštovani, PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ 2022. - 2028., vrlo je detaljan i moderno zamišljen. Strateške i drastične promjene su bitne na području zdravstva. Srdačan pozdrav. Vedran Laković","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\nHvala na sudjelovanju."]
[4,"Vedran Žadanj","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ","U cijelosti vrlo kvalitetno, moderno i inspirativno napravljen plan razvoja istraživačke infrastrukture! Nadam se kako će zaživjeti u realnom i brzom vremenskom intervalu, jer su promjene u tom području znatne, značajne i doslovno svakodnevne.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\nHvala na sudjelovanju."]
[5,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\n1Uvod","U prethodnom popisu kratica:\n- kratice bi trebale biti poredane po abecedi da bi njihovo korištenje bilo funkcionalno,\n- nedostaje kratica RI i njezino značenje,\n- nedostaje kratica FTE i njezino značenje,\n- Komentar vezan za definiranje kratice RI: od točke 4.4 \"Praćenje i ažuriranje Plana razvoja istraživačkih infrastruktura\" pa nadalje, se kratica RI pojavljuje u nejasnim ulogama: ponekad kao da znači Research infrastructure (Istraživačka infrastruktura, poput projekta CeNIKS; pod Energija i promet), a ponekad kao Research Institution (Instituciju-korisnika istraživačke infrastrukture). Npr. pogledajmo tablice u Prilogu 1 i sadržaj Priloga 2 - ako je projekt CeNIKS ono što se smatra istraživačkom infrastrukturom (a tako je naveden pod 3.3.2), onda on nema zaposlene, u sklopu njegove opreme se ne mogu organizirati ljetne škole, otvoreni dani ili zaposliti studenti, već to može institucija-korisnik koja je domaćin projekta CeNIKS. Stoga bi RI bio Research institution, ali bi u tom slučaju indikatore trebalo prilagoditi jer nema smisla razmatrati \"Citiranost radova nastalih kao rezultat korištenja Research Institution\".","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[6,"MIRTA RUBČIĆ","1Uvod,\n1.2Plan razvoja istraživačke infrastrukture","Pitanje preklapanja opreme je vrlo delikatno. Ukoliko postoji jasna potreba i interes istraživača za nekom opremom, tada je svakako treba nabaviti, bez obzira što slična oprema već postoji na nekim ustanovama.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[7,"Ines Nenadić","3.1Zdravlje,\n3.1.2Nacionalna istraživačka infrastruktura u području zdravlja","Molimo vas da ažurirate podatke od Znanstvenog centra izvrsnosti za virusnu imunologiju i cjepiva (CerVirVac). Lokacija nije samo Zagreb već je i Rijeka. Korisnik nije samo Medicinski fakultet već i Centar za istraživanja i prijenos znanja u biotehnologiji Sveučilišta u Zagrebu te Klinika za infektivne bolesti \"Dr. Fran Mihaljević\". \nPotrebno je gramatički ispraviti riječ \"kontakt\" i pod kontaktom izbirsati kontakt osobu dr. Ani Gerbin. Kontakt broj telefona prof. dr. Stipana Jonjića je +385 651 235. Molimo vas da izmjenite titulu Vande Juranić Lisnić u Izv. prof. dr.\nHvala","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[8,"Sveučilište u Zagrebu Fakultet prometnih znanosti","3Pregled hrvatske istraživačke infrastrukture,\n3.3Energija i promet","Pozdravljamo vrlo kvalitetno osmišljen Plan razvoja istraživačke infrastrukture u Republici Hrvatskoj 2022. - 2028. Također, smatramo kako su definirane prioritetne aktivnosti izrazito bitne, ne samo u kontekstu Republike Hrvatske već i Europske unije. Ipak, smatramo kako bi se u prioritetne aktivnosti morale dodati aktivnosti koje su vezane uz unaprjeđenje sigurnosti prometa, kao i daljnjeg razvoja inteligentnih prometnih sustava. Naime, u strateškim planovima i prometnoj politici Europske unije, ali i Republike Hrvatske, uz održivost i prijelaz na ekološki prihvatljiva prometna rješenja, značajan naglasak stavljen je na sigurnost prometa i daljnji razvoj inteligentnih prometnih sustava. Uz to Republika Hrvatska je po stanju sigurnosti cestovnog prometa među lošijim zemljama Europske unije, a značajno poboljšanje je moguće uz provođenje sustavnih istraživanja i razvoj inovacija u tom području. Upravo iz navedenog razloga, smatramo kako bi navedene aktivnosti morale biti jasno naglašene u listi prioritetnih aktivnosti u sklopu Plana razvoja istraživačke infrastrukture u Republici Hrvatskoj 2022. - 2028. Republika Hrvatska zasigurno ima kapaciteta i potrebne znanstvene i stručne kadrove za razvoj istraživačke infrastrukture koja bi uspješno odgovorila na sve izazove vezane uz gore navedene aktivnosti.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[9,"Sveučilište u Zagrebu Fakultet prometnih znanosti","3Pregled hrvatske istraživačke infrastrukture,\n3.3Energija i promet","• promicati razvoj pametnih i čistih energetskih rješenja \n• promicati razvoj ekološki prihvatljivih INTELIGENTNIH i digitaliziranih prometnih rješenja\n• poticati unaprjeđenje sigurnosti prometa \n• poticati razvoj inteligentnih prometnih sustava\n• jasno pridonijeti smanjenju Hrvatske ovisnosti o uvozu energije \n• poticati cjelovitu obnovu zgrada koja će osim energetskog aspekta obuhvaćati i protupožarnu te seizmološku zaštitu \n• omogućiti razvoj pametnih i održivih gradova","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[10,"MIRTA RUBČIĆ","3.3Energija i promet,\n3.3.2Nacionalna istraživačka infrastruktura u području energije i prometa","Pod \"Centar izvrsnosti u kemiji (CIuK)\", za kontakt treba navesti \"ciuk@chem.pmf.hr\".","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[11,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","3.3Energija i promet,\n3.3.2Nacionalna istraživačka infrastruktura u području energije i prometa","Pod \"Centar za napredna istraživanja kompleksnih sustava (CeNIKS)\" treba navesti da je kontakt: ceniks@phy.hr","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[12,"KORALJKA KUZMAN ŠLOGAR","3.5Društvo za budućnost,\n3.5.1Međunarodne istraživačke infrastrukture u kojima Hrvatska sudjeluje u području društva za budućnost","Tekst o DARIAH-u potrebno je ažurirati. Šaljem prijedlog nove verzije teksta, ograničene na 1300 znakova.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[13,"KORALJKA KUZMAN ŠLOGAR","3.5Društvo za budućnost,\n3.5.1Međunarodne istraživačke infrastrukture u kojima Hrvatska sudjeluje u području društva za budućnost","DARIAH (The Digital Research Infrastructure for the Arts and Humanities) je osnovan kao Europski konzorcij istraživačke infrastrukture (ERIC) 2014. godine te danas broji 20 članica, a Hrvatska je jedna od 15 zemalja utemeljiteljica. Konzorcij čini mreža ljudi, stručnosti, informacija, znanja, sadržaja, metoda, alata i tehnologija iz zemalja članica. DARIAH promiče i povećava svijest o digitalnoj umjetnosti i humanistici, projektima, alatima i najboljim praksama te se zalaže za otvoreni pristup informacijama i slobodno dijeljenje rezultata i inovacija. Razvija, održava i upravlja infrastrukturom koja podržava istraživačke prakse temeljene na informacijsko-komunikacijskim tehnologijama i podržava istraživače da ih koriste za izgradnju, analizu i tumačenje digitalnih izvora. Riječ je o velikom, dugoročnom, paneuropskom pothvatu koji utječe na četiri međusobno povezane domene: istraživanje, obrazovanje, kulturu i gospodarstvo, a djeluje kroz europsku mrežu virtualnih centara kompetencije (engl. VCC - Virtual Competence Centre) i njihovih sastavnih radnih skupina. \nNacionalna koordinacijska ustanova je Institut za etnologiju i folkloristiku, a nacionalna koordinatorica dr. sc. Koraljka Kuzman Šlogar, koja je predstavnica Hrvatske u Općoj skupštini i Odboru nacionalnih koordinatora.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[14,"EMIL TAFRA","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","U zadnjem stavku točke 4) piše: \"Istraživačke infrastrukture podnose godišnja izvješća koja uključuju financije, broj projekata, edukacija, pregled korisnika i poduzete aktivnosti vidljivosti.\" Nije jasno tko podnosi ta izvješća u ime istraživačkih infrastruktura.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[15,"MIRTA RUBČIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","U poglavlju 4.1 pod točkom 3) navodi se \"Razvit će se mehanizmi financiranja kojima je cilj podržati sudjelovanje hrvatskih istraživačkih infrastruktura u programima financiranja EU i promicanje veza s relevantnim istraživačkim infrastrukturama i paneuropskim programima\". Trebalo bi jasno napisati što se pod ovime točno misli. Primjerice, odnosi li se ovo  na bilateralne/multilateralne projekte, COST akcije ili nešto treće?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju.\nPod programe misli se na Okvirni program za istraživanje i inovacije Obzor Europa, Operativni program Konkurentnost i kohezija i sl."]
[16,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","Pod potpoglavljem 4.1: točka 4) posve je nejasna.\nNije jasno što je poslovni plan u ovom smislu? Jel se to odnosi na istraživačku infrastrukturu ili na instituciju-korisnika koji je domaćin istraživačke infrastrukture?\nNije jasno je li ovo zahtjev na postojeće istraživačke infrastukture (navedene u dokumentu) koje će se primjenjivati retrogradno. Ako da, treba imati na umu da zadani zahtjevi nisu u skladu s potpisanim ugovorima o financiranju.\n\nZadnji stavak točke 4) kaže: \"Istraživačke infrastrukture podnose godišnja izvješća koja uključuju financije, broj projekata, edukacija, pregled korisnika i poduzete aktivnosti vidljivosti.\", što ponovno zvuči kao da se radi o instituciji-korisniku a ne istraživačkoj infrastrukturi na način na koji je ranije prikazano pod \"Nacionalna istraživačka infrastruktura\"","Djelomično prihvaćen","Hvala na sudjelovanju. Poslovni plan je opisan u točci 4.4.\n\nU okviru poglavlja IV. nalazi se vizija razvoja svih istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj."]
[17,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","Pod potpoglavljem 4.1, točkom 3):\nPredlažem navesti konkretne modalitete realizacije navdenog.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. Predlagatelj je mišljenja kako navedeno nije moguće konkretnije propisati ovim planom."]
[18,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","Pod potpoglavljem 4.1, točkom 3), stavak 1:\nUmjesto postojeće formualcije navesti (konkretnije): \"Poboljšat će se kontinuitet i transparentnost financiranja, kako bi se omogućilo dugoročno planiranje i održivost tijekom cijelog životnog ciklusa istraživačkih infrastruktura. \"","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. \nPredlagatelj je mišljenja kako navedeno nije moguće konkretnije propisati ovim planom."]
[19,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.1Vizija, razvojni prioriteti i mjere","Pod potpoglavljem 4.1, točkom 2), stavke 1 i 2:\n\"Sva infrastruktura vodit će se politikom otvorenog pristupa vođena FAIR načelima za istraživačke podatke odnosno da oni budu: lako pretraživi (Findable), (jednako) dostupni (Accessible), interoperabilni (Interoperable ), te ponovno iskoristivi (Reusable). \nSve istraživačke infrastrukture moraju imati razvijen i javno objavljen Plan upravljanja podacima (Data Management Plan, DMP)\"\nkao što je ranije rečeno, neobično je da bi pojedina istraživačka infrastruktura (a ne instuticija-korisnik) imala svoj DMP, ali bi se prilikom formiranja DMP-a trebalo voditi računa da DMP ne čini štetu samoj istraživačkoj infrastrukturi, instituciji ili nacionalnom-međunarodnom izvoru financiranja zbog povjerljive i/ili kompetititvne prirode podataka.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. \nPredlagatelj smatra da je jasno da je navedeno u nadležnosti ustanove."]
[20,"MIRTA RUBČIĆ","4.2Odabir projekata istraživačkih infrastruktura,\n4.2.2Kriteriji za procjenu projektnih prijedloga","Pod točkom 4.2.2, u stavci Dimenzija upravljanja i održivosti između ostalog se navodi \"očekivani period povrata ulaganja\". Trebalo bi pojasniti što se po ovime misli. Naime, ako postoji ograničenje u ekonomskim aktivnostima koje RI pruža (trenutno je to maksimalno 20 % kapaciteta RI u prvih 5 godina nakon njegove uspostave), onda ovo baš i nije izvedivo. Treba i uzeti u obzir da je infrastruktura \"najrentabilnija\" baš u prvih nekoliko godina nakon nabave.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. \nS obzirom na to da period povrata ulaganja ovisi o vrsti infrastrukture predlagatelj je mišljenja kako isto nije moguće univerzalno propisati planom."]
[21,"MIRTA RUBČIĆ","4.2Odabir projekata istraživačkih infrastruktura,\n4.2.3Mjerenje socioekonomskih učinka istraživačkih infrastruktura","Ovaj je komentar vezan uz točku 5 ovog poglavlja. Ovo sve ima smisla ako će uspostava RI-ja biti popraćena otvaranjem novih radnih mjesta. Bilo bi odlično kada bi radna mjesta bila na neodređeno vrijeme, no da su i na određeno vrijeme (npr. u periodu od 5 godina nakon provedbe projekta, kada se vrši nadzor RI-ja) bio bi značajan korak naprijed. Naime, prema trenutnom modelu, ekonomska djelatnost RI-ja je u prvih 5 god. nakon provedbe projekta ograničena i u tom periodu nije za očekivati zaradu koja bi omogućila nova zaposlenja.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[22,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4.2Odabir projekata istraživačkih infrastruktura,\n4.2.3Mjerenje socioekonomskih učinka istraživačkih infrastruktura","U ovom potpoglavlju pod točkom 5) je opisano stanje samo djelomično točno. U praksi je kadrovska politika kod istraživačke infrastrukture unutar javnog sektora vrlo limitirana sistematizacijom radnih mjesta i nekonkurentnim plaćama iz državnog proračuna. Npr. egzodus visokostručnog osoblja iz znanstvenih organizacija, prisutan u cijeloj Europi, direktno je posljedica niskih primanja.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[23,"MIRTA RUBČIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.3Odabir međunarodnih znanstveno istraživačkih tijela za sudjelovanje","Ovaj je komentar vezan uz tablicu 4 i stavku 3. gdje  se pod \"Opis razine članstva\" navodi \"u pravilu ne financira MZO\". S obzirom da iz ovoga proizlazi da MZO ipak može pod nekim uvjetima financirati članstvo, trebalo bi jasno navesti koji su to uvjeti pod kojima se članstvo može financirati.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[24,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","4Vizija razvoja istraživačkih infrastruktura u Hrvatskoj,\n4.4Praćenje i ažuriranje Plana razvoja istraživačkih infrastruktura","-Kratica ResInfra@DR,2019 nije definirana. Treba navesti preciznu referencu.\n\n- Spominje se strateški plan; dosad je spominjan samo Poslovni plan; što je strateški plan?","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju.\n\nStrateški plan je dokument koji se koristi za definiranje strategije razvoja i identificiranje ciljeva te način postizanja tih ciljeva."]
[25,"EMIL TAFRA","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 1. Metodologija za procjenu socioekonomskog učinka istraživačkih infrastruktura","Komentar je vezan uz indikatore za procjenu ekonomskog učinka istraživačkih infrastruktura. Navedeni indikatori su vrlo općeniti i ovise o nizu vanjskih okolnosti, prvenstveno o ustanovama na kojima se nalazi infrastruktura, ali i o državnoj politici, lokalnoj politici i općim društvenim okolnostima. U tom smislu, teško je razdvojiti utjecaj istraživačke infrastrukture na ove indikatore, od utjecaja niza vanjskih faktora.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[26,"MIRTA RUBČIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 1. Metodologija za procjenu socioekonomskog učinka istraživačkih infrastruktura","Ovaj je komentar vezan uz tablicu \"Indikatori za procjenu društvenog učinka istraživačkih infrastruktura\", gdje se navodi kako će jedan od indikatora za procjenu biti broj zaposlenih. Ovdje treba istaknuti kako to nije nešto u čemu RI ili ustanova-baza RI-ja trenutno može biti neovisna. Potencijalni izvor financija za nova zaposlenja su ekonomske djelatnosti koje provodi RI, ali je trenutna situacija takva da su one u prvih 5 godina nakon provedbe projekta ograničene. Radna mjesta i otvaranje novih, prema tome, trenutno ovisi o MZO.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[27,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 1. Metodologija za procjenu socioekonomskog učinka istraživačkih infrastruktura","-Kao što sam ranije naveo, nije jasno što je RI, i što je FTE.\n\n- Za sve indikatore niže gubi se smisao jer nije jasno na koga se odnose (institucije ili projekte). Nisu svi projekti, tj. istraživačka infrastruktura, jednake prirode i ovi indikatori neće moći biti ispunjeni za postojeće sastavnice \"Nacionalne istraživačke infrastrukture\". Bitno je napomenuti da su postojeće ranijenavedene sastavnice \"Nacionalne istraživačke infrastrukture\" potpisale ugovore s MZO-om koje sadrže svoje elemente praćenja uspješnosti projekata, te da novi indikatori nisu pregovarani, analizirani studijama izvodljivosti ili ugovoreni. Pored toga, za mnoge indikatore nije pojašnjeno što znače.\nNpr. pod \"Indikatori za procjenu ekonomskog učinka istraživačkih infrastruktura\", što su \"Komercijalni dobavljači za RI projektiranje i izgradnju\"? Ako institucija-korisnik piše projekt istraživačke infrastrukture, kome se pripisuju Komercijalni dobavljači: instituciji-korisniku ili istraživačkoj infrastrukturi?\n\nImajući na umu da je zapošljavanje pri instituciji u javnom sektoru dirigirano od strane nadležnog ministarstva, kako može pod indikator za procjenu ek. učinka mjerni parametar istraživačke infrastrukture biti \"Izravno stvorena radna mjesta\", \"Zaposlenost u RI\", \"Izdaci za osoblje, rad i održavanje\" i sl. Bez sinergije s nadležnim ministarstvima u ovom pogledu, koja je izostala u prethodne dvije godine kad je na snazi bila zabrana zapošljavanja, ovaj parametar nema smisla.\n\nPored ovih nejasnoća, nije navedeno tko bi trebao pratiti neke indikatore. Npr. \"Radna mjesta; Broj i vrsta radnih mjesta stvorenih zbog prisutnosti RI\". Ovaj indikator zvuči kao nešto što bi trebao pratiti Državni zavod za statistiku. Kako će se pratiti ovaj indikator?\n\nPod \"Indikatori za procjenu društvenog učinka istraživačkih infrastruktura\"\n- ponovno, kako za istraživačku infrastrukturu u javnom sektoru kod zapošljavanja bitan utjecaj  ima nadležno ministarstvo \"Broj zaposlenih\" ne može biti mjerni parametar.\n- Dobna i spolna distribucija je usko vezana za interes pojedinaca, i nije jasno kako te distribucije mogu biti indikator društvnog učinka.\n- Vrlo je nejasno kako indikator može biti doprinos politici. Npr. autori svih komentara na ovom javnom savjetovanju su se potrudili pročitati dokument i dati konstruktivne komentare (ili bar većina). No nije na autorima hoće li njihovi komentari biti prihvaćeni. Kao voditelj jednog od projekata Nacionalne istraživačke infrastrukture, bio bih izrazito voljan doprinjeti ovom i budućim dokumentima koji će poboljšati buduće natječaje, no ne ovisi isključivo o meni hoću li imati makar jedan \"sastanak s kreatorima politika\", \"Doprinos regulatornim ili zakonskim tekstovima\", i sl.\n- \"Broj studenata zaposlenih u nekom drugom RI\"; nije jasno kako će netko ovo pratiti. Ili kako će se uopće osigurati zapošljavanje studenata u javnim znanstvenim organizacijama kako se očekuje pod \"Broj studenata zaposlenih u javnim znanstvenim organizacijama\"\n- indikator \"Dani otvorenih vrata\" mogu ispuniti istraživačke institucije, ali teško da može svaki element istraživačke infrastrutkure\n\nPod \"Indikatori za procjenu znanstvenog učinka istraživačkih infrastruktura\"\n- u sklopu \"Međusobno učenje i razmjena znanja\"; \"Broj i vrsta događanja\" nije jasan - o kojem se događaju radi i tko ga organizira? \n- u sklopu \"Međusobno učenje i razmjena znanja\"; nije jasno što znači \"Ponavljanje pokusa ili eksperimentalne opreme u drugim sličnim\"\n\nPod \"Indikatori za procjenu tehnološkog učinka istraživačkih infrastruktura \"\n- zašto je indikator \"Zajedničke razvojne aktivnosti s dobavljačima\" limitiran na dobavljače, a ne generalno na \"tvrtke\"?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. \nPredlagatelj je mišljenja da su indikatori jasno definirani."]
[28,"EMIL TAFRA","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 2. Sadržaj izvješća","Smatram da ovim Planom ne bi trebalo propisivati sadržaj izvješća, već dati okvirne smjernice o tome što treba sadržavati sadržaj izvješća.","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju."]
[29,"MIRTA RUBČIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 2. Sadržaj izvješća","Ovo može biti okvirni sadržaj izvješća. Neki RI-jevi su vrlo specifični i sve stavke izvješća neće biti primjenjive.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[30,"MIHAEL SRĐAN GRBIĆ","PLAN RAZVOJA ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrilog 2. Sadržaj izvješća","Pod \"Prikaz ukupnog broja sati korištenja RI (djelatnici/vanjski korisnici)\" u uputama za pisanje izvješća treba navesti kako se broje sati.\n\nPod \"Pregled korisnika (tip korisnika, znanstvena ustanova, znanstveno polje, grad/država, spol)\" navod je sasvim nejasan. Tko je korisnik? Onaj koji želi koristiti RI a ne posjeduje ga ili institucija koja je domaćin RIa? Npr. u tablicama ranije se navodi da je “korisnik” CerVirVac -a “Sveučilište u Rijeci, Medicinski fakultet“.\n\nAko je korisnik vanjska institucija koja želi koristiti RI, npr. Atlantic grupa, koja je to znanstvena ustanova i polje? Koji je to spol? “Spol” indicira da se radi o individualnom korisniku, a ne poslovnom. Zašto je uopće bitno koji spol?\n\nPod \"Broj održanih dana otvorenih vrata/javnih događanja te pregled posjetitelja\" je nejasno što znači pregled posjetitelja i zašto bi ovi parametri bili primjenjivi za postojeće projekte koji su imali dobro definirane i ugovorene parametre.","Djelomično prihvaćen","Hvala na sudjelovanju.\nKomentar vezano uz spol prihvaćen. U tablicama u Dodacima se pod Korisnik misli na korisnika dodjele financijskih sredstava, a u izvješću se misli na korisnike infrastrukture."]