{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu pravilnika o dopuni Pravilnika o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Milorad Tomić","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA","Zakonom o HCK NN 71/2010 uvedeno 0,2 + 0,5% (0,5% umanjeno prema pravilniku iz 2011 godine) znatno su umanjeni prihodi Ustrojstvenih oblika HCK u odnosu na odredbe ranijeg Zakona o HCK, (NN 92/2001 gdje je postotak iznosio 0,5 do 1,8) od izvornih prihoda Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za redovne djelatnosti i javne ovlasti. Tako je dovedeno u težak položaj mnoga Društva HCK i to upravo ona koja djeluju na nerazvijenim područjima s vrlo većim potrebama stanovnika obzirom na siromašniji gospodarski status i životnu dob stanovništva na tim područjima. Izmjenama poreznih zakona smanjivani su izvornih prihoda JLS a time i osnovica za izračun navedenih postotaka za ustrojstvene oblike HCK a ovom promjenom Pravilnika ta će osnovica biti još i znatnije umanjena. \nPredlažem:\n1. Odustajanje od donošenja navedenog Pravilnika o izmjenama istog, kako bi i nadalje osigurali minimum sredstava velikom dijelu ustrojstvenih oblika HCK djelovanje u pogledu izvršavanja programa rada i javnih ovlasti na području svoga djelovanja i\n2. Da se oformi radna skupina pri ministarstvu (uključiti sve zainteresirane skupine) za izradu novog Zakona o HCK koji će obuhvatiti cjelokupnu reformu HCK (kao Udruge od posebnog interesa RH). Zakonom se treba riješiti status ustrojstvenih oblika HCK ali i definirati prava i obveze centralne službe HCK prema ustrojstvenim oblicima te podrobnije riješiti  financiranje osnovne djelatnosti i javnih ovlasti.\nSada postoje društva HCK koja djeluju na području od 2 do 25 JLS, i usklađivanje obostranih prava i obveza između pojedinih ustrojstvenih oblika HCK i brojnih gradonačelnika i načelnika postaje gotovo „nemoguća misija“ za ravnatelje Društava Crvenog križa. \nPitanje financijskih obveza Područne (Regionalne odnosno Županijske) samouprave prema Ustrojstvenim oblicima HCK (Županijskim društvima HCK) je „priča za sebe“ koju treba posebno i na potpuno drugačiji način urediti."]
[2,"Hrvatski Crveni križ","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA","Člankom 30. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu („Narodne novine“, broj 71/10 i 136/20) propisano je da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave osiguravaju sredstva i to za: rad i djelovanje Službe traženja na razini jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave izdvaja se 0,2% sredstava prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave određenih sukladno stavku 2. ovoga članka, javne ovlasti i redovne djelatnosti izdvaja se 0,5% sredstava prihoda svih jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave određenih sukladno stavku 2. ovoga članka i to za rad ustrojstvenih oblika Crvenog križa. Pod prihodima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave iz stavka 1. podstavka 1. i 2. ovoga članka smatraju se prihodi poslovanja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ostvareni u prethodnoj godini umanjeni za dodatni udio u porezu na dohodak za decentralizirane funkcije, pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije, a kod općina i gradova na otocima udio u porezu na dohodak za zajedničko financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka, vlastite prihode i namjenske prihode.\n\nPravilnik o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa („Narodne novine“ broj 18/11), sukladno odredbama članka 30. stavka 3. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu, utvrđuje način i rokove plaćanja sredstava iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a donosi ga ministar zdravstva uz suglasnost ministra financija.\n\nZakon o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave („Narodne novine“, broj 127/17) uveo je fiskalno izravnavanje kao pojam koji označava mehanizam kojim središnja država ublažava nejednakosti proizašle iz nejednakog rasporeda prihoda na nižim razinama vlasti. Od 2018. do 2020. sredstva koja su jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dobivale kroz fiskalno izravnavanje značajno su povećala i sredstva koja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave izdvajaju za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa u skladu s odredbama članka 30. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu. Do povećanja prihoda ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa došlo je iz razloga što se fiskalno izravnanje knjižilo na kontima podskupine 611 – Porez i prirez na dohodak.\n\nZakonom o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave („Narodne novine“, broj 138/20) dodan je novi članak 8 a. koji glasi: \n„(1) Sredstva fiskalnog izravnanja iz članka 8. stavka 1. ovoga Zakona osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske na razdjelu 025 – MINISTARSTVO FINANCIJA.\n(2) Sredstva fiskalnog izravnanja iz stavka 1. ovoga članka nenamjenska su sredstva i smatraju se tekućim pomoćima iz državnog proračuna sukladno propisima kojima su uređena mjerila za određivanje plaća i naknada župana, gradonačelnika i općinskih načelnika i njihovih zamjenika, kao i plaća službenika i namještenika u upravnim odjelima i službama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.\n(3) Sredstva fiskalnog izravnanja iz stavka 1. ovoga članka nenamjenska su sredstva i ne smatraju se pomoćima iz državnog proračuna sukladno propisima kojima se propisuju uvjeti i postupak davanja suglasnosti za dugoročno zaduživanje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te davanja jamstava i suglasnosti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.“\n\nSredstva fiskalnog izravnavanja jedinice lokalne samouprave od 2021. knjiže se na kontima podskupine 633 – Pomoći proračuna iz drugih proračuna i izvanproračunskim korisnicima.\n\nNa primjeru jednog ustrojstvenog oblika Hrvatskog Crvenog križa i izdvajanja jedinica lokalne samouprave u odnosu na prethodne godine, u 2023. godini trebala bi biti daleko manja i to gledajući pojedine jedinice lokalne samouprave, posebice one koje su Odlukom o razvrstavanju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prema stupnju razvijenosti, razvrstane u 1-4 skupinu razvijenosti. Ukoliko sredstva fiskalnog izravnavanja ne uđu u osnovicu za izračun obveza jedinica lokalne samouprave prema ustrojstvenih oblicima Hrvatskog Crvenog križa, ustrojstveni oblici će ostvariti daleko manji postotak sredstava od onog koje je ostvarivalo u 2020. ili planira ostvariti u 2022. \n\nHrvatski Crveni križ i njegovi ustrojstveni oblici sukladno odredbama Zakona o Hrvatskom Crvenom križu u svome radu ostvaruju humanitarne ciljeve i zadaće na području zaštite i unapređenja zdravlja, socijalne skrbi, zdravstvenog i humanitarnog odgoja i zalažu se za poštovanje međunarodnoga humanitarnog prava i zaštitu ljudskih prava. Posebne obveze Hrvatski Crveni križ i njegovi ustrojstveni oblici izvršavaju u situacijama oružanih sukoba, velikih prirodnih, ekoloških, tehnoloških i drugih nesreća i epidemija s posljedicama masovnih stradanja ljudi te uživaju posebnu zaštitu i skrb Republike Hrvatske. Hrvatski Crveni križ djeluje na teritoriju Republike Hrvatske kao neprofitna pravna osoba u rješavanju humanitarnih pitanja, organiziranju zdravstvenih i socijalnih programa, pripremanju stanovništva za djelovanje u masovnim nesrećama i katastrofama kao i u djelovanju u smanjenju i uklanjanju posljedica masovnih nesreća i katastrofa. U izvršavanju zakonom propisanih zadataka, Hrvatski Crveni križ kao neovisno i dobrovoljno tijelo surađuje s Vladom Republike Hrvatske i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave te ima status povlaštenog partnera na temelju odredbi Statuta Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca te preuzetih međunarodnih ugovora i zaključaka konferencije Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca. \n\nDruštva Hrvatskog Crvenog križa kao ustrojstveni oblici Hrvatskog Crvenog križa pokrivaju područje cijele Republike Hrvatske i pokrivaju različite potrebe za različite vrste korisnika, a najčešće je riječ o osobito ranjivim skupinama društva. \n\nKako sredstva fiskalnog izravnavanja ne spadaju u izuzeća iz članka 30. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu, smatramo da bi ovakvom izmjenom Pravilnika o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa sustav Hrvatskog Crvenog križa mogao i ubuduće biti na usluzi hrvatskom društvu, posebice onim najranjivijima."]
[3,"HRVATSKI CRVENI KRIŽ GRADSKO DRUŠTVO CRVENOG KRIŽA PAZIN","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA","Financiranje Hrvatskog Crvenog križa i njegovih ustrojstvenih oblika propisano je Zakonom o Hrvatskom Crvenom križu (NN br. 71/10, 136/20) i Pravilnikom o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa (NN, br. 18/11).\nOd 2018. do 2020. godine sredstva koja su Jedinice lokalne i područne samouprave dobivale kroz fiskalno izravnanje proračunski bila su klasificirana na kontima podskupine 611 - Porez i prirez na dohodak. Sukladno odredbi članka 2. stavka 3. Pravilnika o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa navedena sredstva ulazila su u osnovicu za izračun postotka koji jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave moraju izdvojiti iz proračuna za financiranje djelovanja Hrvatskog Crvenog križa. Od 2021. i donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica Iokalne i podruõne (regionalne) samouprave (NN br. 138/20), sredstva fiskalnog izravnanja knjiže se pod kontom 633 - Pomoći proračuna iz drugih proračuna.\nBudući da je Pravilnik o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa iz 2011. godine njime sredstva fiskalnog izravnanja, ukoliko bi ostao neizmijenjen, a uzimajući u obzir da je promijenjen konto na koji se ta sredstva knjiže, ne bi ulazila u osnovicu za izračun postotka za financiranje djelatnosti Hrvatskog Crvenog križa.\nPravilnik je potrebno dopuniti jer ukoliko izmjena Pravilnika o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa ne bi pratila izmjenu Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, sredstva za djelovanje Hrvatskog Crvenog križa bila bi znatno umanjena, a time bi bili smanjeni kapaciteti Društava Crvenog križa za obavljanje javnih ovlasti i ostalih djelatnosti i aktivnosti, a brojne usługe za lokalno stanovništvo umanjene ili ukinute."]
[4,"Tessa Grospic Hrkac","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA","Ukoliko je svrha uvođenja jednogodišnje radne obveze u PZZu kao nužnog uvjeta za sudjelovanje na natječajima za specijalizaciju pružiti mladim liječnicima dodatnu edukaciju nakon diplomiranja, smatram da ta svrha neće biti ispunjena.\na. Naime, studenti tijekom šestogodišnjeg studija medicine stječu širok raspon znanja i praktičnih vještina iz područja većine medicinskih struka nastavom na Fakultetu i kliničkim bazama. Uz to, od prve godine studija studenti kroz sveobuhvatan kolegij „Temelji liječničkog umijeća“ usvajaju esencijalne komunikacijske kompetencije i ključne kliničke vještine poput postavljanja venskog puta, postupka kardiopulmonalne reanimacije, izvođenja poroda i sl. Također, na završnoj godini studija studenti imaju obvezu odrađivanja dežurstva na hitnim prijemima različitih medicinskih struka tijekom čega ponavljaju koncepte usvojene ranije tijekom akademskog obrazovanja. Osim dežurstava, studenti polažu ispite iz praktičnih modula „Racionalna primjena lijekova“, „Kliničko prosuđivanje“ i „Hitna medicina“ čija je svrha dodatna priprema studenata na rad u zdravstvenom sustavu u svojstvu doktora medicine.\nb. Navedene tvrdnje potvrđuju i članci 24 i 25 Direktive 2005/36/EZ Europskog parlamenta i vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija. Naime, navedeni se članci bave opisivanjem pojma osnovnog medicinskog osposobljavanja, koje podrazumijeva “5 500 sati teoretskog i praktičnog osposobljavanja koje se odvija na sveučilištu ili pod njegovim nadzorom”, a osigurava da je osoba stekla iduće vještine: “odgovarajuće poznavanje znanosti na kojima se temelji medicina i dobro razumijevanje znanstvenih metoda, uključujući i načela mjerenja bioloških funkcija, ocjenjivanja znanstveno utvrđenih činjenica i analize podataka; dostatno razumijevanje strukture, funkcija i ponašanja zdravih i bolesnih osoba, kao i odnosa između zdravstvenog stanja čovjeka te njegovog fizičkog i društvenog okruženja; odgovarajuće poznavanje kliničkih disciplina i postupaka, koje joj daje cjelovitu sliku o duševnim i tjelesnim bolestima, o medicini sa stajališta profilakse, dijagnoze i terapije te o ljudskom razmnožavanju; odgovarajuće kliničko iskustvo u bolnicama pod odgovarajućim nadzorom”. Članak 25, nadalje, potvrđuje da liječnik s diplomom medicinskog fakulteta uistinu posjeduje sve navedene vještine te ima pravo pristupanja specijalističkom usavršavanju: “Za pristupanje specijalističkom medicinskom usavršavanju zahtijeva se da je završen i potvrđen šestogodišnji studij kao dio programa osposobljavanja iz članka 24., tijekom kojega je polaznik stekao odgovarajuće znanje iz osnovne medicine.”\nc. Iako je obiteljska medicina jedna od grana medicine koje pokrivaju najširi spektar znanja i vještina, kompetencije stečene tijekom rada u PZZ nisu nužno prenosive niti relevantne u drugim medicinskim strukama za koje bi se u svom daljnjem radu mladi liječnik opredijelio.\nd. Nadalje, mogućnost opredjeljenja za dodatnu edukaciju nakon stjecanja diplome doktora medicine već postoji u obliku rada pod nadzorom (RPN), koji pruža dodatno usavršavanje pod konstantnim nadzorom mentora te omogućava novodiplomiranim liječnicima lakšu tranziciju iz statusa i obveza studenta prema radu u zdravstvenom sustavu u svojstvu doktora medicine. RPN je potpuno  opcionalan te se pohađanje istog temelji na osobnim preferencijama i izboru mladog liječnika, što istom pruža fleksibilnost i praktičnost u oblikovanju vlastitog karijernog puta nakon diplomiranja.\ne. Zaključno, edukacijski ciljevi predviđeni tijekom jednogodišnjeg rada u PZZu su vrlo vjerojatno već naučeni kroz studij, a stjecanje je novih otežano. Također, medicinski su interesi mladih liječnika izrazito heterogeni što dovodi u pitanje korist ovakve edukacije.\n2. Obiteljska je medicina zasebna medicinska struka sa svojim kurikulumom specijalizacije, popisom potrebnih kompetencija za samostalan rad te stručnom literaturom i skupovima.\na. Iako su mladi netom diplomirani liječnici kvalitetno educirani te posjeduju širok raspon znanja i vještina, isti nije ni blizu dovoljan da ih izjednači sa specijalistima obiteljske medicine koji su uspješno položili specijalistički ispit te se kontinuirano usavršavaju.\nb. Takvo razmišljanje ide na štetu pacijenata, koji, prije svega, gube kontinuitet zdravstvene skrbi (koji se kroz više kliničkih istraživanja pokazao kao neovisan prediktor smanjenog mortaliteta i morbiditeta u PZZ). \n3. Studenti su medicine upisali studij pod određenim uvjetima, očekivanjima te imajući na umu postojeće uređenje zdravstvenog sustava i postdiplomskog tijeka karijere mladog liječnika. Smatram da promjene ovakve magnitude iziskuju određene prilagodbe u samom programu svih 6 godina studija medicine koje nije moguće osmisliti te provesti u ovako kratkom vremenskom okviru. Tako nešto bi se trebalo napraviti na nacionalnoj razini u dogovoru Ministarstva znanosti i obrazovanja i svih medicinskih fakulteta u Republici Hrvatskoj.\n4. Završno, mišljenja sam da je trenutni sustav RPN-a među svim predloženim opcijama, najpogodnije rješenje za početak karijere i dodatnu edukaciju mladog liječnika ako on to želi.\na. Postojeći model RPN može biti značajno poboljšan proširivanjem spektra ustanova i radnih mjesta na kojima se RPN može obavljati, time podižući broj dostupnih vrsta i područja medicinske edukacije.\nb. Nadalje, pozdravljam ideju rješavanja problema potkapacitiranosti PZZ brojem zaposlenika, ali iz gore navedenih razloga smatram da ovaj prijedlog ne donosi traženo rješenje. Naprotiv, bilo bi dobro da se rješavanju tekućeg problema pristupi kroz model stimulacije i poboljšanja uvjeta rada sveg osoblja u PZZ.\nc. Na kraju, podržavam svaku inicijativu, kojoj je cilj kvalitetna edukacija i dodatno osposobljavanje mladog liječnika, sve DOK SE NIKOME NE NAMEĆE KAO OBVEZA. Smatram da bi svakom studentu svakog medicinskog fakulteta u Republici Hrvatskoj trebala biti pružena potpuno slobodna mogućnost izbora i opredjeljenja za opciju koja mu/joj najviše odgovara kako je već navedeno u ovom komentaru, neovisno o parametrima akademskog uspjeha poput prosjeka ocjena, broja znanstvenih publikacija i sl."]
[5,"Hrvatski Crveni križ Gradsko društvo Crvenog križa Donji Miholjac","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA,\nČlanak 1.","Promjenom konta na kojeg se knjiže sredstva dobivena kroz fiskalno izravnanje (sa 611 na 633)   navedena sredstva automatski ne ulaze u osnovicu za izračun postotka za financiranje javnih ovlasti i programa Crvenog križa čime se visina  financiranja i naši kapaciteti značajno smanjuju. \nPotrebu usvajanja predmetnog prijedloga vidimo u činjenici da društva Crvenog križa koja djeluju u JL(R)S nižeg stupnja razvijenosti i manjeg broja stanovnika, kao što smo i mi sami, tim više imaju povećanu  potrebu za pružanjem usluga za lokalno stanovništvo. Depopulacijom se struktura lokalnog stanovništva mijenja na način da je povećan udio starih i nemoćnih koji u blizini nemaju bliskih srodnika koji bi preuzeli skrb i brigu te navedene osobe u većoj mjeri ovise o programima koje pružamo."]
[6,"GORAN LATKOVIĆ","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA,\nČlanak 1.","Smatramo da je nužno usvojiti predmetni prijedlog i to prvenstveno iz razloga ostvarivanja svrhe financiranja društava Hrvatskog Crvenog križa sukladno čl. 28., 29. i 30. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu, odnosno osiguranja sredstava za obavljanje javnih ovlasti, osnovnih i redovnih djelatnosti što je u interesu cjelokupne društvene zajednice, a naročito osoba u najvećoj potrebi. Smatramo da se radi o sredstvima koja su izvorno pripadala jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave te su slijedom reformi dijelovi tih prihoda smanjeni, pri čemu se isti nadoknađuju iz državnog proračuna. Izvorno sredstva fiskalnog izravnanja nisu bila pomoć, nego porez na dohodak koji nastaje upravo u jedinicama lokalne samouprave te su posljedica porezne reforme koja je nastala nakon donošenja Zakona o Hrvatskom Crvenom križu. Slijedom rečenoga način klasificiranja sredstava fiskalnog izravnavanja kao pomoć,  ne smije biti faktor koji ograničava, odnosno umanjuje visine financiranja za provedbu javnih ovlasti i programa društava Hrvatskog Crvenog križa. Smatramo da je za ostvarivanje  regionalne ravnomjernosti i dostupnosti socijalnih usluga te dostupnosti javnih ovlasti i programa sukladno Zakonu o Hrvatskom Crvenom križu za sve građane Republike Hrvatske, posebice za one u najvećoj socijalno potrebi, nužno osigurati da oni iz manje razvijenih JL(R)S ne budu diskriminirani zbog postojećeg Zakonskog rješenja temeljem kojega bi i kapaciteti Hrvatskog Crvenog križa bili znatno smanjeni, a brojne usluge za lokalno stanovništvo umanjene ili ukinute."]
[7,"Josip Lončar","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA,\nČlanak 1.","Sukladno odredbama članka 30. Zakona o Hrvatskom Crvenom križu (Narodne novine, br. 71/10), Hrvatski Crveni križ i njegovi ustrojstveni oblici za ostvarivanje svojih ciljeva, izvršavanje javnih ovlasti i redovnu djelatnost osiguravaju sredstva, između ostalih izvora, i iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Osnovica na koju se primjenjuju postotci propisani odredbama Zakona o Hrvatskom Crvenom križu i Pravilnika o načinu i rokovima plaćanja sredstava iz prihoda jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za rad ustrojstvenih oblika Hrvatskog Crvenog križa (Narodne novine, br. 18/11; dalje: Pravilnik) su prihodi poslovanja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ostvareni u prethodnoj poznatoj godini umanjeni za dodatni udio u porezu na dohodak za decentralizirane funkcije; pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije; vlastite prihode te namjenske prihode i primitke.\n\nNaime, od 2018. do 2020. godine sredstva koja su jedinice lokalne i područne samouprave dobivale kroz fiskalno izravnanje proračunski bila su klasificirana na kontima podskupine 611 - Porez i prirez na dohodak. Sukladno odredbi članka 2. stavka 3. Pravilnika, navedena sredstva ulazila su u osnovicu za izračun postotka koji jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave moraju izdvojiti iz proračuna za financiranje djelovanja Hrvatskog Crvenog križa. Od 2021. godine i donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (Narodne novine br. 138/2020), sredstva fiskalnog izravnanja knjiže se pod kontom 633 - Pomoći proračuna iz drugih proračuna.\n\nBudući da Pravilnik datira iz 2011. godine njime sredstva fiskalnog izravnanja, ukoliko bi ostao neizmijenjen, a uzimajući u obzir da je promijenjen konto na koji se ta sredstva knjiže, ne bi ulazila u osnovicu za izračun postotka za financiranje djelatnosti Hrvatskog Crvenog križa.\n\nPrema Ministarstvu financija, prethodno poznata godina je godina koja prethodi godini izrade i donošenja proračuna za naredno trogodišnje razdoblje. Shodno navedenome, u godini izrade proračuna za 2023. godinu i projekcija za 2024. i 2025. godinu, a to znači u 2022. godini, prethodno poznata godina je bila 2021., jer prihodi poslovanja za 2022. godinu za vrijeme izrade i donošenja proračuna za 2023. godinu još uvijek nisu bili poznati.\n\nObzirom da se trenutno donose Planovi proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za 2023. godinu, a društvima Hrvatskog Crvenog križa je osnovica za izračun 2021. godina u kojoj se pri izračunu nisu uzimala sredstva fiskalnog izravnanja iz ranije navedenih razloga, ovim Nacrtom se traži da sredstva fiskalnog izravnanja ponovno uđu u osnovicu za izračun kao što je i bilo od 2018. do 2020. godine kako bi društva mogla normalno funkcionirati."]
[8,"Ivana Arambašić","PRAVILNIK O DOPUNI PRAVILNIKA O NAČINU I ROKOVIMA PLAĆANJA SREDSTAVA IZ PRIHODA JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE ZA RAD USTROJSTVENIH OBLIKA HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA,\nČlanak 1.","Lokalne samouprave u kojima se smanjio broj stanovnika smanjen je i prihod tim JLS od fiskalnog izravnanja, stoga uzmite u obzir da takve jedinice lokalne samouprave ne mogu preuzeti financiranje Crveni križ, jer postoje i drugi proračunski i izvanproračunski korisnici koji također ostvaruju svoja prava iz proračuna JLS a na temelju zakona i drugih pozitivnih propisa RH."]