{"text_format":"5","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022.-2027."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Tibor Mikuska","NACRT PLANA UPRAVLJANJA","U ime Hrvatskog društva za zaštitu ptica i prirode dostavljamo sljedeću primjedbu:\nSramotno je od Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja otvaranje rasprave oko ovako značajnog dokumenta, koji određuje upravljanje svim vodama RH kao jednog od najvažnijeg prirodnog resursa za opstanak svih građana RH u sljedećih pet godina, u roku od samo 17 dana. Taj rok nije dovoljno velik da se nacrt plana (koji sadrži 634 stranice) pročita niti da se napišu odgovarajuće primjedbe (te stoga u takvoj farsi od \"javne rasprave\" nećemo niti učestvovati), ali je dovoljno velik da o ovome slučaju obavijestimo Europsku komisiju i njena nadležna tijela. Stoga od Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja tražimo poništavanje ove javne rasprave i raspisivanje nove u trajanju od 6 mjeseci koliko je trajala javna rasprava kod izrade prvog plana upravljanja vodnim područjima.\nNapominjemo da Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja istovremeno u zasebnom postupku nastoji \"progurati\" Višegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine koji bi trebao biti sastavni dio Plana upravljanja vodnim područjima (https://mingor.gov.hr/UserDocsImages/UPRAVA-ZA-\nPROCJENU-UTJECAJA-NA-OKOLIS-ODRZIVO-GOSPODARENJE\n-OTPADOM/Spuo/27_05_2022_Informacija_Visegodisnj\ni_program.pdf) , a koji je potpuno neusklađen s dokumentima Europske unije, osobito sa EU Strategijom zaštite biološke raznolikosti do 2030. godine.","Djelomično prihvaćen","Za Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022.-2027. (dalje: Nacrt Plana) su, sukladno članku 45. Zakona o vodama (Narodne novine, broj 66/19 i 84/21) i članku 6. Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (Narodne novine, broj 48/14), provedene 6-mjesečne (19. siječnja - 19. srpnja 2022.) konzultacije i informiranje javnosti i zainteresirane javnosti. U tom postupku Nacrt Plana je javno bio dostupan putem web stranice Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja ( https://mingor.gov.hr/o-ministarstvu-1065/djelokrug/uprava-vodnoga-gospodarstva-i-zastite-mora-2033/planski-dokumenti-upravljanja-vodama/plan-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027/5556) te putem web stranice Hrvatskih voda ( https://voda.hr/hr/aktualno-2022-2027). Informacija o početku postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti objavljena je 26. siječnja 2022. godine i u dnevnim glasilima Jutarnji list, Večernji list, Glas Slavonije i Novi list te 27. siječnja 2022. u dnevnom glasilu Slobodna Dalmacija. Osim navedenih načina o početku postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti, obavijest o istom je dostavljena i na adrese nevladinih udruga za zaštitu okoliša i prirode (21 udruga). Nadalje, u postupku Strateške procjene utjecaja na okoliš za predmetni Nacrt Plana provedena je javna rasprava u trajanju od 30 dana, u okviru koje je, 25. siječnja 2023., održano i javno izlaganje o Nacrtu Plana. Slijedom navedenog, smatramo da je javnosti i zainteresiranoj javnosti dano dovoljno vremena za davanje komentara/primjedbi i prijedloga na Nacrt Plana (7 mjeseci), a sve u okviru postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti. Savjetovanje putem portala e-savjetovanje je produženo te je isto omogućeno u roku od 30 dana.\n\nVišegodišnji program gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije za razdoblje do 2030. godine prošao je detaljan postupak strateške procjene utjecaja na okoliš u Hrvatskoj u kojem su pojedinačno i kumulativno razmotreni utjecaji svih planiranih građevinskih zahvata smanjenja rizika od poplava. Trenutačno je u tijeku postupak prema ESPOO konvenciji, unutar kojeg su krajem prošle godine svim susjednim državama dostavljeni Nacrt Višegodišnjeg programa gradnje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina za razdoblje do 2030. godine i Netehnički sažetak Strateške studije prevedeni na engleski jezik. Niti jedna susjedna država nije dala nikakvu primjedbu, osim Republike Mađarske koja je zatražila da joj se dostavi dokumentacija prevedena na mađarski jezik. U tijeku je prevođenje te dokumentacije na mađarski jezik i nakon što im dokumentacija bude dostavljena očekujemo njihovo pozitivno mišljenje, nakon čega će čitav postupak biti okončan.\nKako bi se unaprijedio pristup izgradnji i rekonstrukciji infrastrukture smanjenja rizika od poplava, odnosno kako bi se unaprijedila praksa projektiranja i gradnje, te što je moguće bolje uskladila sa Strategijom biološke raznolikosti, u okviru projekta Vepar (Vodno ekološko praćenje, analize i rješenja) sufinanciranog iz OPKK 2014. - 2020., kojeg zajednički provode Hrvatske vode i Državni hidrometeorološki zavod dosad je:\n\nIZRAĐENO: Smjernice za tehničko projektiranje i procjenu socioekonomske izvedivosti mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti  \nPUVP3 - KPV - 0044.pdf (voda.hr)\n\nU IZRADI: Mogućnosti šire implementacije mjera zelene infrastrukture u smanjenju rizika od poplava s obukom stručnjaka i dionika i informiranjem javnosti,\n\nU IZRADI: Analiza utjecaja građevinskih mjera upravljanja rizicima od poplava na hidromorfološko stanje vodnih tijela."]
[2,"Grga K.","NACRT PLANA UPRAVLJANJA","Molim obrazloženje zašto se unatoč brojnim prijavama državnom odvjetništvu protiv g. Gordan Gašparović (direktor Hrvatskih voda - VGI Rijeka) koji aktivno radi protivno zakonima i propisima, lažira dokumenate, prikriva informacije, naručuje studije kojima se lažno prikazuju podaci, prekoračuje ovlasti, neizvršava dužnosti, nezakonito i netransparentno raspolaže namjenskim sredstvima itd.?! Zar poslije raznih afera kao što je Pazinska jama, Vratnik, Gacka, Južni ogranak, Riječina i dr. g. Gašparović slobodno hoda i još je na isto odgovornoj poziciji s mogućnošću prikrivanja učinjenih nedjela i činjenja daljnjih prijestupa? Zašto Hrvatske vode štite krimalce, zašto se ne provjera način trošenja sredstava koje su im dane na upravljanje, zašto g. Gašparović i ostali na zakonom uređen i transparentan način ne prikazuju način trošenja tih sredstava već se isto prikriva, a izvješća su manjkava?","Nije prihvaćen","Komentar se ne odnosi na Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022.-2027. a na uvredljive i irelevantne komentare koji su neutemeljeni  predlagatelj ovoga dokumenta ne odgovara."]
[3,"Grga K.","NACRT PLANA UPRAVLJANJA","Molim obrazloženje na koji način će se utvrditi odgovornost i pimjereno sankcionirati odgovorne za brojne nepravilnosti - primjer \"sukoba studija\" koje nadležno ministarstvo usvaja čim se ukaže neki sumnjivi interes; konkretno studija najveće investicije ove države, a time i HEP-a u projektu \"HES Kosinj/Senj 2\"; tom od ministarstva prihvaćenom studijom utjecaja na okoliš se garantira čistoća vode koja će se akumulirati tim projektom te potpuno suprotna studija o potrebi zahvaćanja vode s izvora rijeke Gacke zbog budućeg zagađenja koje će nastati akumuliranjem vode na području jezera \"Kosinj2\". Znači li time kako samo ministarstvo ruši već prihvaćenu studiju HEP-a te će pod hitno zaustaviti najznačajniji projekt u RH?! Realno radi se o \"naručenoj studiji\" VGI Rijeka od odgovorne osobe g. Gašparovića koja ne prikazuje činjenično objektivno stanje, a na što ukazuju suprostavljeni zaključci navedenih studija, a radi se i o krivotvorenju i lažiranju dokumenatcije.","Primljeno na znanje","Komentar se ne odnosi na Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022.-2027. a na uvredljive i irelevantne komentare koji su neutemeljeni  predlagatelj ovoga dokumenta ne odgovara."]
[4,"Hrvatske šume d.o.o.","NACRT PLANA UPRAVLJANJA","U poglavlju B.5.2.2. Mjere zaštite i osiguranja vode namijenjen za ljudsku potrošnju – tablici na stranici 416. ključni tip 13, R.br.OSN.02.16, Vrsta mjere Z   TEKST„Uskladiti zakonske i podzakonske akte vezane za izradu Programa i Osnova gospodarenja šumama da bi poštivanje zabrane svakakve sječe osim sanitarne u drugoj zoni sanitarne zaštite izvorišta sa zahvaćanjem voda iz vodonosnika s pukotinskom i pukotinsko - kavernoznom poroznosti bilo inkorporirano u samu izradu programa (šumarstvo)“ ZAMIJENITI SA SLJEDEĆIM TEKSTOM „Pri izradi šumskogospodarskih planova, u drugoj zoni sanitarne zaštite izvorišta sa zahvaćanjem voda iz vodonosnika s pukotinskom i pukotinsko - kavernoznom poroznosti, planirati zaštitnu namjenu šuma a gospodarenje raznodobno ili preborno. Prebornu sječu u sklopu prebornog gospodarenja,  sječu (njega sastojina prorjedom i oplodne sječe na malim površinama) u sklopu raznodobnog gospodarenja te izvlačenje/izvoženje/iznošenje drvnih proizvoda obavljati isključivo u suhom periodu sa lakim traktorima ili žičarama. Moguće je provoditi i sanitarne sječe“\n\nOBRAZLOŽENJE: Općekorisne funkcije sukladno Zakonu o šumama (NN 68/18, 115/18, 98/19,32/20 i 145/20) su : zaštita tla od erozije, bujica i poplava, utjecaj na vodni režim i kvalitetu voda, utjecaj na plodnost tla, utjecaj na klimu, unaprjeđenje čovjekova okoliša, stvaranje kisika, ponor ugljika, rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija, stvaranje povoljnih uvjeta za divljač i ostalu faunu te povećani utjecaj zaštitnih šuma i šuma posebne namjene na bioraznolikost.\nŠumama kojima se gospodari, povećavaju im se  i opećkorisne funkcije šuma jer potrajno gospodarena šuma istodobno dobro ispunjava općekorisne funkcije šuma , pošto izravne i opće koristi u svakoj šumi stoje u čvrstom suodnosu. (Prpić i dr. Općekorisno i gospodarsko značenje poplavnih šuma ; Poplavne šuma u Hrvatskoj;2005) Akademija šumarskih znanosti.)\nIzravne i općekorisne funkcije šuma  su proizvod staništa i biocenoze, a njihove vrijednosti ovise o kakvoći zahvata njege i obnove koje taj ekosustav održavaju u optimalnim uvjetima i koji ga čini vječnim (Prpić i dr. Općekorisno i gospodarsko značenj poplavnih šuma ; Poplavne šuma u Hrvatskoj;2005) Akademija šumarskih znanosti.)\nŠuma kao svaki živi organizam se rađa, raste , stari i umire te ukoliko se šume prepušte prirodnom razvoju bez gospodarenja , one se neće razvijati u optimalnom stanju odnosno u procesu umiranja narušavaju se izravne i općekorisne funkcije šuma. Šumama kojima se gospodari, zahvatima njege i obnove održavaju se šume u optimalnom stanju. \n Zbog osjetljivih staništa (nagib, kamenitost, plitka tla)  osnovni cilj gospodarenja zaštitnim šumama je očuvanje i unaprjeđenje njihovih općekorisnih funkcija, osobito onih zbog kojih su i proglašeni zaštitnim, odnosno njihovo održavanje u biološki optimalnom stanju te zaštita od nepovoljnih biotskih i abiotskih faktora. Iz navedenoga proizlazi da se zaštitne šume ne bi trebale u potpunosti prepustiti samoregulacijskim procesima, već bi se šumskouzgojni zahvati trebali provoditi po potrebi, ovisno o stanju šumskog ekosustava, jer je poznato, prema Prpiću i dr. (2005), da su opće koristi šuma proizvod staništa i biocenoze, a njihove vrijednosti ovise o kakvoći šumskouzgojnih zahvata koji šumski ekosustav održavaju u optimalnim uvjetima i koje ga čine vječnim.\nZbog svoje strukture (manje pomladne površine, neznatne oscilacije drvne zalihe tijekom vremena) izbor raznodobnog  i prebornog načina gospodarenja primjenjuje se zaštitnim šumama i u šumama koje imaju važnu zaštitnu funkciju.\nTehnologija iskorištavanja šuma prilagođava se stanišnim uvjetima odnosno razlozima zbog kojih su proglašene zaštitnim.\nSukladno navedenom potrebno je izvršiti izmjene Pravilnika o uvjetima za utvrđivanje zona sanitarne zaštite izvorišta (NN 66/2011 i 4772013) te u drugoj zoni sanitarne zaštite izvorišta sa zahvaćanjem voda iz vodonosnika s pukotinskom i pukotinsko - kavernoznom poroznosti dozvoliti gospodarenje zaštitnim šumama prebornim i/ili raznodobnim načinom.\n\nU poglavlju 6. Program mjera, tablica na stranici 573, Ključni tip mjera M61, R.br. 3.URP.SM4, Vrsta mjere T TEKST „U slučaju postojanja ili uspostavljanja retencija, močvara ili inundacija na područjima poplavnih šuma, omogućiti prirodno ili umjetno otjecanje vode iz tog područja nazad u vodotok nakon smanjenja vodostaja\n - Pri donošenju programa zaštite i planova upravljanja ugraditi mjere koje omogućavaju neometan životni ciklus divljači ili neometano gospodarenje šumama“ ZAMIJENITI SA SLJEDEĆIM TEKSTOM „U slučaju postojanja ili uspostavljanja retencija, močvara ili inundacija na područjima poplavnih šuma, omogućiti prirodno ili umjetno otjecanje vode iz tog područja nazad u vodotok nakon smanjenja vodostaja. Navedene aktivnosti naročito pravovremeno provoditi za vrijeme trajanja vegetacije u onim područjima na kojima se provodi obnova šuma ili obuhvaćaju šume I. dobnog razreda  i to na temelju suradnje, međusobne koordinacije i uvažanja prijedloga Hrvatskih šuma.\n- Pri donošenju programa zaštite i planova upravljanja ugraditi mjere koje omogućavaju neometan životni ciklus divljači ili neometano gospodarenje šumama a naročito mjere za šume u kojima  se provodi obnova ili sastojine I. dobnog razreda i to posebno za vrijeme trajanje vegetacije. \n-Pri donošenju programa predvidjeti iz naknade za uređenje voda i financijska sredstava kojima će se sanirati šumske štete koje se uzrokovane poplavnim vodama u retencijskim područjima u vegetacijskim razdoblju u šumama u kojima se provodi obnova ili šuma koje se nalaze u I. dobnom razredu“\n\nOBRAZLOŽENJE: Poplavna voda koja se ispušta u retencijska područja i koja se dugo vremena zadržava u onim šumama koje se nalaze u fazi obnove u stadiju  ponika, pomladka i mladika je izrazito štetna jer pod utjecajem visoke temperature , ponik, pomladak i mladik se skuhaju (propadnu) što nepovoljno utječe na uspješnost obnove šuma ali i uzrokuje ekonomsku , ekološku i socijalnu štetu.\nPravovremenim reagiranjem  može se utjecati na smanjenje tako nastalih šteta.","Primljeno na znanje","Kako je već u komentaru navedeno potrebno je izvršiti izmjene Pravilnika o uvjetima za utvrđivanje zona sanitarne zaštite izvorišta (NN 66/11 i 47/13) što je ujedno navedeno i u mjeri na koju se komentar odnosi. \nNadalje, mjera 3.URP.SM4 je mjera prenesena iz postupka Strateške procjene utjecaja Plana upravljanja vodnim područjima na okoliš. Napominje se da je pitanje namjene naknade za uređenje voda regulirano Zakonom o financiranju vodnoga gospodarstva (NN 153/09, 90/11, 56/13, 154/14, 119/15, 120/16, 127/17 i 66/19). \nU razdoblju implementacije Plana upravljanja vodnim područjima navedeni komentari detaljno će se sagledati u suradnji sa svim zainteresiranim dionicima i sukladno usuglašenim stavovima pristupiti izmjenama i dopunama propisa."]
[5,"Udruga Biom","NACRT PLANA UPRAVLJANJA","Kako se tijelo nadležno za Aarhušku konvenciju usuđuje ovakav važan dokument od 634 stranice staviti na javno savjetovanje od 17 dana? Ovakav dokument zahtijeva savjetovanje od minimalno 60 dana.","Djelomično prihvaćen","Za Nacrt Plana upravljanja vodnim područjima 2022.-2027. (dalje: Nacrt Plana) su, sukladno članku 45. Zakona o vodama (Narodne novine, broj 66/19 i 84/21) i članku 6. Pravilnika o načinu konzultiranja i informiranja javnosti o nacrtu Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima (Narodne novine, broj 48/14), provedene 6-mjesečne (19. siječnja - 19. srpnja 2022.)  konzultacije i informiranje javnosti i  zainteresirane javnosti. U tom postupku Nacrt Plana je javno bio dostupan putem web stranice Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja (  https://mingor.gov.hr/o-ministarstvu-1065/djelokrug/uprava-vodnoga-gospodarstva-i-zastite-mora-2033/planski-dokumenti-upravljanja-vodama/plan-upravljanja-vodnim-podrucjima-2022-2027/5556) te putem web stranice Hrvatskih voda (  https://voda.hr/hr/aktualno-2022-2027).\n\nInformacija o početku postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti objavljena je 26. siječnja 2022. godine i u dnevnim glasilima Jutarnji list, Večernji list, Glas Slavonije i Novi list te 27. siječnja 2022. u dnevnom glasilu Slobodna Dalmacija. \n\nOsim navedenih načina o početku postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti, obavijest o istom je dostavljena i na adrese nevladinih udruga za zaštitu okoliša i prirode (21 udruga).\n\nNadalje, u postupku Strateške procjene utjecaja na okoliš za predmetni Nacrt Plana provedena je javna rasprava u trajanju od 30 dana, u okviru koje je, 25. siječnja 2023., održano i javno izlaganje o Nacrtu Plana. Slijedom navedenog, smatramo da je javnosti i zainteresiranoj javnosti dano dovoljno vremena za davanje komentara/primjedbi i prijedloga na Nacrt Plana (7 mjeseci), a sve u okviru  postupka informiranja i konzultiranja javnosti i zainteresirane javnosti. Savjetovanje putem portala e-savjetovanje je produženo te je isto omogućeno u roku od 30 dana."]
[6,"TIHOMIR KLEMENT","NACRT PLANA UPRAVLJANJA,\nSadržaj","Svi linkovi su prazni","Primljeno na znanje","Nacrt Plana je dokument od ukupno 634 stranice sa velikom brojem slika, grafika i tablica i dokument kao takav tehnički nije moguće učitati u portal E-savjetovanja na način kako se učitavaju npr. propisi i dokumenti bez velikog broja grafika. Iz tog razloga Nacrt Plana je učitan u punoj verziji kao word dokument i koji se mogao  preuzeti pod linkom „Preuzmi word dokument“ , a sva poglavlja, naslovi i podnaslovi navedeni su na početnoj stranici portala e-savjetovanje upravo zato da se javnosti omogući komentiranje cjelokupnog sadržaja Nacrta Plana, koji je dio određenog poglavlja, naslova i podnaslova."]