{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":41,"n_cols":6,"rows_kept":41,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatska poljoprivredna komora","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje","Poštovani,\n\nKojom metodologijom se došlo do toga da sektor peradarstva u dodjeli državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje sudjeluje sa samo 3,57%? Znamo da sektor peradarstva stočarstvu pridonosi preko 20% i ako su troškovi najviše porasli u sektoru peradarstva jer je najovisniji o energiji i cijeni žitarica onda bi ta kompenzacija trebala biti preko 20% sredstava, a ne mizernih 3,57%. Na ovaj način ispada da je sektor peradarstva imao najmanje povećanje troškova, a jedini je sektor stočarstva koji troši plin čiji porast cijena spominjete u uvodnom dijelu. Na koji način ste došli do raspodjele državne potpore? Molimo za pojašnjenje metodologije. \nSmatramo da se državna potpora za sektor peradarstva mora povećati na barem 20% iznosa potpore u stočarstvu. Također, potpora za konzumne nesilice se mora dijeliti prema VetIs sustavu, a ne prema Upisniku kokoši nesilica kako bi potporu dobili proizvođači koji su jaja stvarno proizvodili. Za rasplodne nesilice može ostati kako je predviđeno nacrtom Pravilnika.\n\nKako je procjena broja korisnika Mjere 7 samo procjena, a uvjet prihvatljivosti je max 5 ha, predlažemo  da se ukupan iznos Mjere 7 podijeli sa brojem ha i onda dodijeli iznos koji će biti očito nešto veći od 200 EUR-a po ha, kako ne bi došlo do prebacivanja iz tog sektora koji ionako dobiva najmanji mogući iznos po ha i prihvatljivo je samo 5 ha.\n\nS obzirom da je u popisu za kompenziranje povećanja troškova inputa za primarnu poljoprivrednu proizvodnju uvršten sektor voćarstva postavlja se pitanje da li u isti ulazi maslinarstvo ili je opet nepravedno zapostavljeno? Maslinari su također imali mnogo poteškoća s povećanjem cijena inputa od repromaterijala do energenata. Molimo Vas da se razmotri ova tvrdnja i da se maslinarstvo uvrsti u proces kompenzacije.\n\nProizvođači šećerne repe ne mogu biti zadovoljni što nije došlo do povećanja ukupne omotnice te povećanje maksimalnog iznosa po hektaru koje je trenutno ostalo ne promijenjeno te iznosi 320 € po hektaru, te za isplatu iste potpore uzima se pravo na PvP iz 2022. godine. Po podacima od šećerane ove godine ima oko 64 nova proizvođača šećerne repe koji po predloženom pravilniku za ovu godinu ne bi ostvarili pravo na tu potporu.\nSlijedom navedenog predlažemo da se omotnica za šećernu repu poveća te da se maksimalni iznos po hektaru poveća na 450 € po hektaru, osnova za isplatu pravo na PvP za 2023. godinu.","Djelomično prihvaćen","Pri izradi Programa Ministarstvo se rukovodilo razinom osjetljivosti pojedinog sektora, odnosno njegovom mogućnosti da kroz povećanje cijena primarnih proizvoda reagira na povećanje proizvodnih troškova. Sektor peradarstva prepoznat je kao osjetljiv sektor te su proizvodnja mesa peradi i proizvodnja jaja uvrštene u predmetni Program, dok je raspodjela omotnice učinjena prema proizvodno tržišnim pokazateljima zabilježenim od početka rata u Ukrajini, odnosno sukladno porastu cijena primarnih proizvoda i razini stabilnosti proizvodnje.\nZa sektor peradarstva kontinuirano je kroz Programe i određene mjere Ministarstva poljoprivrede osigurana potpora za ublažavanje posljedica tržišnih nestabilnosti. Samo u 2022. godini osigurano je 2 milijuna kuna u okviru Programa potpore primarnim poljoprivrednim proizvođačima u stočarstvu zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini, u okviru Programa izvanrednih mjera za prilagodbu proizvođačima u sektorima mliječnog govedarstva, svinjogojstva i peradarstva u 2022. godini 8 milijuna kuna, te u okviru Programa potpore sektoru peradarstva zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini 5 milijuna kuna. Dodatno proizvođači iz sektora peradarstva su bili prihvatljivi korisnici i u ostalim programima Ministarstva poljoprivrede gdje nisu bili specificirani kao korisnici ali su imali mogućnost ostvarivanja potpore temeljem drugih kriterija. Ministarstvo poljoprivrede će i dalje pratiti potrebe peradarskog sektora i poduzimati odgajajuće potrebne mjere pomoći.\nOd početka epidemije COVID-19 peradarskom sektoru je ukupno osigurano 47 milijuna kuna, što čini oko 13% ukupno osiguranih potpora u stočarstvu. \n\nU Upisniku farmi kokoši nesilica koji se vodi pri Ministarstvu poljoprivrede, Upravi za veterinarstvo, evidentiran je puno veći broj proizvođača od broja proizvođača koji unose podatke o svojoj proizvodnji u VETI 2 sustav. Isto tako proizvođači rasplodnih jaja ne evidentiraju svoju proizvodnju kroz navedeni sustav. U skladu s tim, ako bi se VETI 2 sustav odabrao kao kriterij prihvatljivosti korisnika, velik dio proizvođača ne bi imao mogućnost koristiti potpore iz ovoga Programa. Smatramo da je potrebno svim subjektima u proizvodnji jaja omogućiti ostvarivanje potpore po osnovi ovoga Programa.\n\nPRIHVAĆA SE u odnosu na izuzeće od ispunjavanja uvjeta PVP-a.\n\nPRIMLJENO NA ZNANJE u odnosu na ostale prijedloge."]
[2,"POLJOPRIVREDNA ZADRUGA NAŠ LJEŠNJAK","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje","Poštovani,\n\nTeško je ne primijetiti kako su voćari u prijedlogu ovoga nacrta kao i u Mjeri 22 prošli najlošije.\n\nPotpore koje navodite u nacrtu za šećernu repu 320E/ha (max.50 ha),sjemenski kukuruz 320E/ha (bez ograničenja za površinu), a za voće 184 E/ha(za max.5 ha).\n\nPodsjećamo Vas da je sve voćare iznimno pogodio rast svih troškova proizvodnje - gnojivo, gorivo te zaštitna sredstva - koje ne možemo kao ratari, \"preskočiti\" pa što bude, jer inače nasad u kojeg smo ulagali sredstva godinama - možemo samo iščupati.\n\nMolim Vas da  potpora bude realna za sve sektore, ovako je za sve voćare diskriminirajuća.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\n\nIntenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. povećan je i iznosi najviše 200,00 eura po hektaru.\n\nIznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. S obzirom na ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na voćarstvo i  potencijalnog najvećeg broja korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. Kako je navedeno u programu potporom se nastoji nadoknaditi dio porasta troškova proizvodnje, što u ovom slučaju podrazumijeva i provođenje poljoprivrednih aktivnosti povezanih s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju."]
[3,"HOK","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje","Pozdravljamo što je došlo do znatnog povećanja omotnice u odnosu na prijedlog prije nekoliko mjeseci. Također, kako je ukupno povećanje bilo 4 milijuna eura a sektoru stočarstva pripalo je povećanje od 3.5 milijuna eura,  smatramo da je za sektor biljne proizvodnje povećanje trebalo biti veće od predloženog.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[4,"MIROSLAV BOŽIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n1. UVOD","Na prvi nacrt predmetnog Programa iz ožujka ove godine dostavljen u HGK i HPK, Hrvatska industrija šećera (dalje u tekstu: HIŠ), dostavila je 12. travnja Ministarstvu poljoprivrede, uz naglasak da snažno podržava inicijativu Ministarstva i donošenje ovog programa. Uočili smo da je u ovom nacrtu koji je na e-savjetovanju došlo do više izmjena, prije svega u pogledu povećanja ukupne omotnice za približno 4 mil eura, kao i povećanja nekih sektorskih omotnica, te nekih mjera, prije svega u dijelu stočarske proizvodnje. HIŠ pozdravlja sve navedene izmjene za koje je uvjeren da postoji opravdanje koje proizlazi iz poteškoća pojedinih sektora. Međutim, sa žaljenjem smo uočili da za jedan od najugroženijih sektora, proizvodnju šećerne repe nije došlo ni do kakvog pomaka, čak i u pogledu nekih tehničkih promjena na koje smo ukazali. Stoga na tragu dodatno provedenih konzultacija s domaćim proizvođačima šećerne repe, koji su svi kooperanti HIŠ-a, iznosimo prijedloge izmjena i dopuna Programa u dijelu koji se odnosi na sektor šećerne repe, i to po pripadajućim poglavljima.","Nije prihvaćen","Sektor šećerne repe ima primjerenu alokaciji koja  je na razini alokacija koja je bila određen po prethodnim Programima de minimis potpore za proizvođače šećerne repe."]
[5,"MIROSLAV BOŽIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n5. PRIHVATLJIVI KORISNICI MJERA PROGRAMA","Točka 5 – PRIHVATLJIVI KORISNICI\nTraži se da se zadnja rečenica ovog poglavlja briše. U toj se rečenici, navodi sljedeće: „ Dodatno, prihvatljivi korisnici iz ovog Programa koji se bave proizvodnjom šećerne repe su oni korisnici koji su podnijeli zahtjev i ostvarili su pravo na proizvodno vezanu potporu za šećernu repu u 2022. godini.“\nNema nikakvog opravdanja da se jedino za proizvođače šećerne repe postavlja uvjet da su ostvarili proizvodno vezana plaćanja u 2022. godini. Prethodnim stavkom je navedeno da se za sve korisnike potpore u biljnoj proizvodnji postavlja opći uvjet da su podnijeli Jedinstveni zahtjev za 2022. godinu, bez obzira na strukturu korištenja zemljišta, te na činjenicu jesu li ili nisu ostvarili PVP za bilo koju kulturu. Naglašavamo da smo uz veliko zalaganje uspjeli u ovoj 2023. godini animirati skoro 70 novih uglavnom manjih proizvođača koji su posijali šećernu repu. Ukoliko se navedeni stavak ne briše, onda nitko od njih ne bi mogao dobiti ovu potporu iz Kriznog okvira što držimo neprihvatljivim.","Djelomično prihvaćen","Prihvaća se prijedlog u odnosu na uvjet PVP-a u 2022. godini."]
[6,"Luneta d.o.o.","Mjera 3. Potpora sektoru peradarstva,\nPodmjera 3.2. Potpora za proizvodnju jaja","Poštovani,\npravednija raspodjela potpore je putem VetIs sustava za konzumne nesilice jer se vodi točna evidencija o proizvedenim kilogramima jaja (na što se plaća državi i naknada) i tako se potpora dodjeljuje onima koji su stvarno jaja i proizvodili. Neke prošle potpore (Covid-19) su išle prema unosu u VetIs sustav pa me zanima zašto se od toga odustalo? Rasplodna jaja se ne unose u VetIs sustav pa je u redu da se dodjeljuje na ovakav način predložen nacrtom.","Primljeno na znanje","U Upisniku farmi kokoši nesilica koji se vodi pri Ministarstvu poljoprivrede, Upravi za veterinarstvo, evidentiran je puno veći broj proizvođača od broja proizvođača koji unose podatke o svojoj proizvodnji u VETI 2 sustav. Isto tako proizvođači rasplodnih jaja ne evidentiraju svoju proizvodnju kroz navedeni sustav. U skladu s tim, ako bi se VETI 2 sustav odabrao kao kriterij prihvatljivosti korisnika, velik dio proizvođača ne bi imao mogućnost koristiti potpore iz ovoga Programa. Smatramo da je potrebno svim subjektima u proizvodnji jaja omogućiti ostvarivanje potpore po osnovi ovoga Programa."]
[7,"MESTINJAK D.O.O.","Mjera 3. Potpora sektoru peradarstva,\nPodmjera 3.2. Potpora za proizvodnju jaja","Podmjera 3.2 - Treba stajat kokoši nesilica evidentirani u Upisniku farmi kokši nesilica pri Ministarstvu poljoprivrede na dan 01.04.2022. Najveći gubici su nastali tijekom 2022. godine. Neki peradari u tijeku 2022. dobili su dvije potpore (za sušu i M-22), a neki ništa. Zar nije ova mjera namijenjena onima kojima  tijekom 2022. nije ništa kompenzirano. za enormne troškove.","Primljeno na znanje","Tijekom 2022. godine doneseni su Program potpore poljoprivrednim proizvođačima za ublažavanje šteta od suše u 2022. godini te je objavljen natječaj za M22- Izvanredna privremena potpora poljoprivrednicima i MSP- ovima koji su posebno pogođeni učinkom ruske invazije na Ukrajinu. Navedenim se omogućilo ostvarivanje potpore u skladu s pripadajućim pravnim osnovama, a u niti jednom od navedenim nije specificiran pojedinačni sektor obzirom na način proizvodnje. \nUvidom u Upisnik farmi kokoši nesilica u 2022. godini utvrđeno je da se broj evidentiranih nesilica nije bitno mijenjao u usporedbi s 2023. godinom. Potpora kroz Program je usmjerena na korisnike koji su trenutno aktivni u proizvodnji a s ciljem održavanja postojeće razine peradarske proizvodnje u Republici Hrvatskoj"]
[8,"proizvođači  kamilice","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 7. Potpora za proizvodnju voća i povrća, cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja","Poštovani ,  Diskriminirajuće  je  za  proizvođače  kamilice , da  se  ograničava  prihvatljiva  površina  za  potporu  na  samo  5  hektara , te  takav  prijedlog  , najviše  pogađa  gospodarstvo  Virovitičko - podravske  županije  u  kojoj  je  smješteno  2/3  proizvodnje  i  gotovo  isto  toliko  prerade  kamilice  , te  izvozi  više  od  90  posto  poluproizvoda  i  proizvoda  od  ove  ljekovite  biljke.\nNaime  da  bih  se  bavili  ovom  proizvodnjom  ,potrebna  su  velika  i  dugoročna  ulaganja  u  sušare  za  sušenje , berače , skladišta  i  dr , a  sve  to  da  bih  mogli  reinvestirati   uloženo, S  toga površine  moraju  biti  znatno  veće  , da  bih  imali  konkurentnu  proizvodnju , po  poslovnom  subjektu  OPG.\nTako  da predložena  površina  od  5  hektara  je  neprihvatljiva , te  predlažemo  da  se  to  podigne  na  50  hektara , kao  i  u  nekim  drugim  sektorima.  Što  bih  onda  imalo  smisla  , te  bila  neka  pomoć  proizvođačima  kamilice.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, pa tako i sektor ljekovitog bilja, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nMeđutim, iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Izdvajanje kamilice kao zasebnog sektora nije moguće te je sektor ljekovitog bilja već obuhvaćen mjerom 7. pri čemu intenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. iznosi najviše 200,00 eura po hektaru."]
[9,"Hrvatska voćarska zajednica","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 7. Potpora za proizvodnju voća i povrća, cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja","Slobodni smo skrenuti pozornost na ograničavanje  najveće površine po jednoj vrsti  koja je za voćarstvo predložena 5 hektara kao i na predložene apsolutne svote predmetne potpore u voćarstvu.\n\nIako je u prijedlogu nejasno što znači po jednoj vrsti, smatramo da je limitiranje ove potpore na samo 5 hektara vrlo diskriminirajuće  i neprihvatljivo za voćare pogotovo kad se to gleda u kontekstu prijedloga za druge grane poljoprivredne proizvodnje.\n\nPrijedlog se može iščitati ovako: ako voćar ima 4 ha jabuka, 4 ha krušaka, 4 ha šljiva, 5 ha trešanja, po prijedlogu bi dobio potporu za sve površine, ali ako ima 12 hektara šljiva dobio bi potporu samo za prvih 5 hektara.\n\nPredlažemo da potpora bude za  kompletnu površinu voćnjaka (bez obzira koliko vrsta voća ima), odnosno za sve hektare voćnjaka koji su u sustavu PVP potpore, odnosno za koje proizvođač ima evidentiranu i dokazivu proizvodnju. Pritom naglašavamo NE POVRŠINU jer se potpora daje za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje, a ako nema proizvodnje nije opravdano davati potporu jer nema ni troška proizvodnje.","Nije prihvaćen","Iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Isti nisu promatrani sa stajališta proizvedenih količina, već su se u obzir uzeli svi proizvođači koji obavljaju poljoprivrednu aktivnost povezanu s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju, jer su i takvi imali gubitke uslijed poskupljenja energenata. Nadalje, svrha programa je i održanje raznovrsnosti proizvodnje (promatrano sa stajališta pitanja samodostatnosti), tako da se raspodjela financijskih sredstava planirala na način da njome bude obuhvaćeno čim više vrsta voća.\n\nS obzirom na ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na voćarstvo i  potencijalnog najvećeg broja korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. Kako je navedeno u programu potporom se nastoji nadoknaditi dio porasta troškova proizvodnje, što u ovom slučaju podrazumijeva i provođenje poljoprivrednih aktivnosti povezanih s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju."]
[10,"MARIJAN BURIĆ","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 7. Potpora za proizvodnju voća i povrća, cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja","Poštovani, zašto ograničavati potporu za cvijeće na minimalno 0,50h, zar proizvodnja od 0,37ha nije ugrožena?","Primljeno na znanje","Proizvođačima cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja se ovim programom izašlo u susret na način da se najmanja površina od 0,5 ha promatra zbirno."]
[11,"Ljekovito  bilje kamilica","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 7. Potpora za proizvodnju voća i povrća, cvijeća, ljekovitog i aromatičnog bilja","Poštovani ,  u  tekstu  se  spominje  cilj  ovog  natječaja , a  to  je  povećanje  troškova  proizvodnje  od  2021  g  . \nU  mjeri 7.  spominje  se  ljekovito  bilje , te maksimalno  prihvatljive  površine  od  5  ha.\nDo  5  hektara  u  ovoj  proizvodnji  troškovi  su  rasli , no  to  su  više    površine  koji  poljoprivrednici  odrade  sami  , bez  aktiviranja  dodatne  radne  snage , bez  značajnog  ulaganja  energenata  plin , el energija (  već  koriste energija  sunca  i  vjetra  za  sušenje , dosu šivanje  i  dr.) , bez  trošenja  značajnih  količina  goriva , gnojiva  i  dr. \nAko  se ovom mjerom  ,  želi  koliko  toliko  u  okviru  financijskih  sredstava , pomoći  proizvođačima  ljekovitog  bilja , a  da  se  ispuni  cilj državne  potpore , potrebno  je  Pravilnikom  definirati  okvire  u  kojima  cilj  opravdava  uložena  sredstva , te  je   s  toga    potrebno   u  potpuno   razumijevati  relacije  ljekovitog  bilja  , te  njihove  troškove , proizvodnju i značaj.\nObrazloženje: Najveće  površine  ljekovitog  bilja  u  RH  otpadaju  na  uzgoj  kamilice. Rast  troškova  u  ljekovitom  bilju ( uzgoj  kamilice)  od  2021 g - 2022 g  rastao  je  prosječno   147,23 %. Najviše  se  to  vidi  u  rastu  cijene  energenata  za  sušenje  : plin, povećanje  za 312 %  , el energija za  200 % ,  cijena  rada  za 57 %  , goriva  za 136 % , eko  gnojivo  za 91 %  , te  su  rasli  i  svi  drugi  inputi. \nU  RH  proizvodnja  ljekovitog  bilja ( kamilica  ) odvija  se  na  cca  8000  hektara , velika  većina  u  Virovitičko-podravskoj  županiji , gdje  je  smještena  i  većina  prerađivačke  industrije. Većina  oko  90 %  ljekovitog  bilja  završi  u  izvozu  , kao  prerađevina  ili  finalni  proizvod. Potrošnja  ljekovitog  bilja  u  svijetu    u  posljednjih 5  godina  porasla  za  42 % , tako  da  potencijal  razvoja  ovog  bilja  u  RH , te  izvoza  je  neiscrpan.\nOko  uzgoja , berbe  i  prerade  te  finalizacije  proizvoda  u  RH  godišnje  se  zapošljava  i  više  od  1200  ljudi.\nTako  da  značaj  uzgoja  ljekovitog  bilja  ( kamilica)  u  RH  ima  svoju  težinu  i  važnost . Kako  bih  unaprijedili  i  povećali  proizvodnju , zaposlenost  i  izvoz , potrebno  je  razumijevanje ,  te  traži  i  posebnu  poziciju u  kreiranju  aktivne  agrarne  politike.  \nIz  prijedloga  Nacrta  programa  državne  potpore  , te  mjere 7. istog  prijedloga , vidljivo  da  ljekovito  bilje ( kamilice) , nije  uvažena  kao  specifični  sektor , sa  značajno  drugačijim  troškovima , kojima  su  vrlo  visoki  rastom u  naznačenom  periodu , već  se  sektor  utopio pod  definiciju  ljekovito  bilje , bez  značajnijeg  pozicioniranja.\nS  toga  predlažemo: \n1. Da  se  u  nacrtu  programa  državne  potpore  u  mjeri 7.  doda  mjera  7a  Potpora  za  proizvodnju  ljekovitog  bilja  kultura Kamilica\nOpis  mjere: Potpora  se  dodjeljuje  proizvođačima  ljekovitog  bilja   , kultura  Kamilica , za  površine  na  kojima  je  korisnik  uzgajao  usjev  kamilice  u  2022 g.  Osnova  za  izračun  , temelji  se  na  prihvatljivim  površinama.\nPovršina  prihvatljiva  za  potporu:\nNajmanja  prihvatljiva  površina  za  potporu  je  1  ha.\nNajveća  površina  prihvatljiva  za  potporu  je  50  he.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, pa tako i sektor ljekovitog bilja, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nMeđutim, iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Izdvajanje kamilice kao zasebnog sektora nije moguće te je sektor ljekovitog bilja već obuhvaćen mjerom 7. pri čemu intenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. iznosi najviše 200,00 eura po hektaru."]
[12,"MIROSLAV BOŽIĆ","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 8. Potpora za proizvodnju šećerne repe","Točka 7 – Mjera 8. Potpora za proizvodnju šećerne repe\nNastavno na prethodnu primjedbu, potrebno je ujednačiti tekst prve rečenice pod Opis mjere tako da glasi: „Potpora proizvođačima šećerne repe dodjeljuje se za poljoprivredne površine na kojima korisnik potpore uzgaja šećernu repu u 2023. godini“, odnosno izbaciti uvjet ostvarenja PVP-a u 2022.","Djelomično prihvaćen","PRIHVAĆA SE u odnosu na izuzeće od ispunjavanja uvjeta PVP-a u 2022. godini.\n\nPRIMLJENO NA ZNANJE u odnosu na ostale prijedloge \nProgram se zasniva na potpori zbog porasta troškova energenata u 2022. godine, a nastalih zbog rata u Ukrajini, stoga je u promatranju programa i vezanosti potpore ista veže za proizvodnju 2022. godine"]
[13,"HOK","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 8. Potpora za proizvodnju šećerne repe","Predlažemo kako se ne bi trebalo uvjetovati pravo na proizvodno vezanu potporu u 2022. godini nego za 2023. godinu. Veliki dio proizvođača šečerne repe koji su ove godine zasijali šećernu repu nisu imali PvP za 2022. godinu te bi bili potpuno isključeni. \n\nIsto tako, smatramo kako je potrebno povećanje gornjeg iznosa po hektaru za šećernu repu barem na 450 € po hektaru.","Djelomično prihvaćen","PRIHVAĆA SE u odnosu na izuzeće od ispunjavanja uvjeta PVP-a u 2022. godini.\n\nPRIMLJENO NA ZNANJE u odnosu na ostale prijedloge \nProgram se zasniva na potpori zbog porasta troškova energenata u 2022. godine, a nastalih zbog rat au Ukrajini, stoga je u promatranju programa i vezanosti potpore ista veže za proizvodnju 2022. godine"]
[14,"TOMISLAV BRLOŠIĆ","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 8. Potpora za proizvodnju šećerne repe","Poštovani!\nZbog čega se uzima osnova za plaćanje pravo na PvP za šećernu repu u 2022. godini, kao novi proizvođač šećerne repe i koliko mi je poznato oko 60 - ak istih koji su prvi puta ove godine ušli u proizvodnju šećerne repe po ovome prijedlogu neće ostvariti naknadu. Predlažem da pravo za ostvarivanje PvP - a uzme u obzir prijava iz 2023. godine. Također zbog čega se ogriničava maksimalni iznos potpore od 320 € po hektaru kada ste ograničili već na 50 hektara i ukupni iznos na 1.320.000 €, smatram da bi ukupni iznos trebao biti veći.\n\nLP.","Djelomično prihvaćen","PRIHVAĆA SE u odnosu na izuzeće od ispunjavanja uvjeta PVP-a u 2022. godini.\n\nPRIMLJENO NA ZNANJE u odnosu na ostale prijedloge \n."]
[15,"JOSIP MIHIĆ","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 8. Potpora za proizvodnju šećerne repe","Ne podcjenjujem ničiju proizvodnju, međutim ove mjere što dalje sve više liče na to da se pojedinima priprema teren da ostvare što više \"gratis\" novca.\n\nNa svakoj mjeri pomoći za rast troškova, ili za rat u Ukrajini, zapostavljate 80% malih gospodarstava koji na nijednoj od mjera ne mogu proći.  \n\nDa li ovim načinom \"pomoći\" pomažete svima, ili pojedinima? Jer ako ja dobro razumijem, svi živimo u istoj državi, i svi imamo rast troškova proizvodnje, a ne samo pojedini.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[16,"GSU Hrvatsko sjeme","7. OPIS MJERE I PRIHVATLJIVI HEKTARI U SEKTORIMA BILJNE PROIZVODNJE,\nMjera 9. Potpora za proizvodnju sjemenskog kukuruza  i sjemena povrća","o Predlažemo da prihvatljivi korisnici ne budu samo oni koji su u 2022. imali evidentirane i prijavljene površine u ARKODU pod sjemenskim usjevima kukuruza i povrća. Dobro bi bilo, osim onih koji su ovu proizvodnju imali u 2022., uvrstiti sve one korisnike koji će ovu proizvodnju zasnovati i uredno obaviti u 2023. godini te za to od HAPIH-a dobiti Uvjerenje o priznavanju sjemenskog usjeva.\no Ovakav potez bio bi jasan znak i poziv da se u ovu proizvodnju uključe nova gospodarstva ili ona koje su neko vrijeme pauzirala, a prije su se bavili ovime.","Nije prihvaćen","Program se zasniva na potpori zbog porasta troškova energenata u 2022. godine, a nastalih zbog rat au Ukrajini, stoga je u promatranju programa i vezanosti potpore ista veže za proizvodnju 2022. godine."]
[17,"proizvođači  kamilice","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Poštovani , \nPredložena  potpora   u  mjeri  7  od  najviše  200  eura  je  preniska  , uspoređujući  sa  nekim  drugim  sektorima.\nNaime , troškovi  u  proizvodnji  kamilice    u  posljednjih  godinu  dana  otišli  u  nebo , te  se  prvenstveno  odnosi  na  cijenu  energenta  plina , el energije , goriva  i  rada.   Rast  pojedinih energenata    veći  je  i  za  5  puta , a  ukupni  trošak  i  do  dva  puta.  \nTako  da  predlažemo da  se  iznos  po  prihvatljivom  hektaru  podigne  barem  na  400  eura , što  bih  bio  barem  neki  kompenzacijski  iznos  za  rast  troškova.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, pa tako i sektor ljekovitog bilja, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nMeđutim, iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Izdvajanje kamilice kao zasebnog sektora nije moguće te je sektor ljekovitog bilja već obuhvaćen mjerom 7. pri čemu intenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. iznosi najviše 200,00 eura po hektaru."]
[18,"PUREX d.o.o.","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Poštovani, izričito smatramo da je omjer preraspodjele dodjele potpore za sektor peradarstva (2,65%) u odnosu na ostale sektore neprihvatljiv. Stoga tražimo preraspodjelu potpore ili povećanje iznosa djela potpore koja će se dodijeliti sektoru peradarske proizvodnje za minimalno 1,5 mil. Eura.\nProšlogodišnji rast sirovina i energenata najviše je pogodio proizvodnju peradi. Tržišna cijena kukuruza je dosegla rast za više od 50% u odnosu na prethodnu godinu, slična situacija je bila i s ostalim sirovinama, da ne napominjemo kako smo najveći potrošači energenata poradi objekata koji se griju.\nKako bi očuvali domaću peradarsku proizvodnju, i zaustavili porast uvoza mesa, posebice što slijedi turistička sezona, građanima osigurati kvalitetno, zdravo meso bez hormonskih dodataka i antibiotika potrebno je zaštitite domaću proizvodnju.\nTakođer je potrebno da se izmjeni i čl. 4. MJERA U PROVEDBI PROGRAMA, da se mjera 3. Potpora sektoru peradarstva, Podmjera 3.1 Potpora za proizvodnju mesa peradi -razdvoji na : 3.1.a) Potpora za proizvodnju brojlera i na 3.1. b) Potpora za proizvodnju purana, te da se iznos prijedloga za brojlere po kljunu znatno poveća u odnosu na predloženi, a za purane bude 5x veći u odnosu na brojlere radi većih troškova proizvodnje.","Primljeno na znanje","Pri izradi Programa Ministarstvo se rukovodilo razinom osjetljivosti pojedinog sektora, odnosno njegovom mogućnosti da kroz povećanje cijena primarnih proizvoda reagira na povećanje proizvodnih troškova. Sektor peradarstva prepoznat je kao osjetljiv sektor te su proizvodnja mesa peradi i proizvodnja jaja uvrštene u predmetni Program, dok je raspodjela omotnice učinjena prema proizvodno tržišnim pokazateljima zabilježenim od početka rata u Ukrajini, odnosno sukladno porastu cijena primarnih proizvoda i razini stabilnosti proizvodnje.\n\nZa sektor peradarstva kontinuirano je kroz Programe i određene mjere Ministarstva poljoprivrede osigurana potpora za ublažavanje posljedica tržišnih nestabilnosti. Samo u 2022. godini osigurano je 2 milijuna kuna u okviru Programa potpore primarnim poljoprivrednim proizvođačima u stočarstvu zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini, u okviru Programa izvanrednih mjera za prilagodbu proizvođačima u sektorima mliječnog govedarstva, svinjogojstva i peradarstva u 2022. godini 8 milijuna kuna, te u okviru Programa potpore sektoru peradarstva zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini 5 milijuna kuna. Dodatno proizvođači iz sektora peradarstva su bili prihvatljivi korisnici i u ostalim Programima Ministarstva poljoprivrede gdje nisu bili specificirani kao korisnici ali su imali mogućnost ostvarivanja potpore temeljem drugih kriterija. Ministarstvo poljoprivrede će i dalje pratiti potrebe peradarskog sektora i poduzimati odgajajuće potrebne mjere pomoći.\nOd početka epidemije COVID-19 peradarskom sektoru je ukupno osigurano 47 milijuna kuna, što čini oko 13% ukupno osiguranih potpora u stočarstvu."]
[19,"MIROSLAV BOŽIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Točka 8 – OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE\nPod intenzitet potpore u biljnoj proizvodnji traži se slijedeća promjena za šećernu repu:\n„Mjera 8. najviše 420,00 eura po hektaru“\nOva je promjena nužna najmanje zbog dva razloga. Prvi je u vezi stvarno prihvatljivih površina za plaćanje u 2023., uzimajući u obzir limite potpore po poduzetniku utvrđene Privremenim kriznim okvirom, te limit na 50 ha za šećernu repu. Zbog tih limita, znatan dio površina najvećih proizvođača, kao i nekih srednje velikih, neće uopće biti prihvatljiv u ovom Programu. Druga stvar je omjer visine proizvodno vezanih plaćanja za šećernu repu u odnosu na ostale sektore u biljnoj proizvodnji iz Strateškog plana za razdoblje 2023.-2027. Gornji iznos potpore od barem 420 eura/ha koji se predlaže bi bio bliže omjeru PVP plaćanja iz Strateškog plana čime se osigurava konzistentnost pristupa za sve osjetljive biljne kulture, posebno uzimajući u obzir da je razina troškova po jedinici površine koja je potrebna svake godine kod šećerne repe najviša, ne uzimajući u obzir investicijske jednokratne troškove. Osim toga, navodimo i argument da jedino sektor šećerne repe u prvom Kriznom okviru zbog COVID-19 učinaka koji su najsnažnije pogodili upravo sektor šećerne repe, premda je Ministarstvo imalo dobru namjeru i predložilo taj Program uz potporu od 400 eura/ha, nije dobilo zeleno svjetlo od EK s neuvjerljivim objašnjenjem Komisije. Podsjećamo da je unutar istog Kriznog okvira za potpuni isti tip potpore ta ista Komisija odobrila proizvođačima šećerne repe u Italiji čak 900 eura/ha za sve proizvođače, što dovoljno ukazuje na strašno veliki udar na ove proizvođače u proizvodnoj regiji koja ima vrlo slična obilježja kao i u Hrvatskoj. Stoga je taj maksimum nužno povećati.\nProcijenjeni broj korisnika je relativno točan (320), ali predlažemo da se podigne na 350 što je precizniji broj iz naše baze kooperanata koji su zasijali repu u ovoj 2023. godini, kad se izuzmu oni najveći koji nažalost neće moći ostvariti nikakvu potporu, zbog pravila koja su postavljena na razini EU.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[20,"POLJOPRIVREDNA ZADRUGA NAŠ LJEŠNJAK","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Poštovani,\n\nTeško je ne primijetiti kako su voćari u prijedlogu ovoga nacrta kao i i mjeri 22 prošli najlošije.\n\nPotpore koje navodite u nacrtu za šećernu repu 320E/ha (max.50 ha),sjemenski kukuruz 320E/ha (bez ograničenja za površinu), a za voće 184 E/ha(za max.5 ha).\n\nPodsjećamo Vas da je sve voćare iznimno pogodio rast svih troškova proizvodnje - gnojivo, gorivo te zaštitna sredstva - koje ne možemo kao ratari, \"preskočiti\" pa što bude, jer inače nasad u kojeg smo ulagali sredstva godinama - možemo samo iščupati.\n\nMolim Vas da  potpora bude realna za sve sektore, ovako je za sve voćare diskriminirajuća.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nIntenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. povećan je i iznosi najviše 200,00 eura po hektaru.\nIznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. S obzirom na ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na voćarstvo i  potencijalnog najvećeg broja korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. Kako je navedeno u programu potporom se nastoji nadoknaditi dio porasta troškova proizvodnje, što u ovom slučaju podrazumijeva i provođenje poljoprivrednih aktivnosti povezanih s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju."]
[21,"Regionalna udruga ovčara i kozara Međimurske i Varaždinske županije","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Udruga RUKA već je nekoliko puta predlagala da se za sektore ovčarstva i kozarstva primjeni veći iznos potpore za grla MLIJEČNIH ovaca i koza koji bi trebao biti minimalno za 40% veći s obzirom da je proizvodnja ovčjeg i kozjeg mlijeka izrazito zahtjevan i daleko više opterećen od tova pa i samim time uvećanim troškovima energije, stočne hrane i troškovima radne snage. Ovim putem, po neznam koji puta Vas molimo da  uzmete u obzir i uvažite činjenice proizvodnje mlijeka u kozarstvu i ovčarstvu te nas razdvojite na mlijekarski i tovni sektor. \nTakvim pristupom bi se dozvolilo i potpomoglo daljnjem razvoju mlječnog kozarstva i ovčarstva čiji je potencijal velik i dugosežan. U ovom trenutku tretirani smo kao tovljači i u vrlo smo nezavidnom položaju što vodi daljnjem propadanju gospodarstava već u kratkoročnom roku, a dugosežno ostajemo bez kvalitetne sirovine koja je tražena na Hrvatskom tržištu. \nSvako je potrebno iznos potpore od 10 eur po grlu uvećati barem za 40 %,ali za segment mliječnih koza i ovca.","Primljeno na znanje","Svi proizvođači u sektoru ovčarstva i kozarstva suočeni su sa povećanim troškovima energije, stočne hrane uzrokovanih ratom u Ukrajini. Zbog ograničenih financijskih sredstava prijedlog da se poveća gornja granica prihvatljivih grla nije moguće prihvatiti."]
[22,"GSU Hrvatsko sjeme","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Mjera 9. Proizvodnja sjemena - Visina potpore\no Smatramo da bi visina potpore za proizvodnju sjemena kukuruza i povrća trebala biti barem na razini koju je propisivala slična mjera za 2022. godinu tj. barem 660 €/ha.\n• Limiti\no Sugeriramo da se omogući da posebna potpora za proizvodnju sjemena kukuruza i povrća ne dođe u pitanje zbog pojedinačnih limita, a po kriterijima „povezanih osoba“ ili slično.\no Moramo znati da su temelji proizvodnje sjemena upravo kompleksna, velika, gospodarstva koja su često ustrojena kao povezana društva ili se bave cijelim spektrom proizvodnji koje su dotaknute ovim Programom. Upravo ova gospodarstva zbog svojih resursa mogu biti garancija opstanku ove proizvodnje u Hrvatskoj i nepravedno bi bilo limitirati ih u ovome dijelu.","Primljeno na znanje","Svjesni smo činjenice da  je proizvodnja sjemena  vrlo kompleksna aktivnost kao i to da bi jasni kriteriji omogućili stvaranje novih proizvođača sjemena. \nIsta tako razumijemo bojazan naših proizvođača sjemena pogotovo kukuruza da zbog trenutne geopolitičke situacije i visokih troškova inputa neće biti u stanju zadržati postojeće kapacitete proizvodnje, stoga uz ostale vidove potpore i na ovaj način pokušavamo nadoknaditi odnosno kako i sam Program kaže kompenzirati troškove koje proizvođači imaju. Iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom su s obzirom na rezultate analize obuhvaćeni svi sjemenski proizvođači predmetnih vrsta bez ograničenja na proizvodne površine.\nMinistarstvo će i dalje nastojati, ako ne i povećati dosadašnju potporu proizvođačima sjemena kukuruza ne sputavajući ih u njihovim ciljevima povećanja proizvodnih površina\npod sjemenarskom proizvodnjom."]
[23,"OPG Jakopović Mladen","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Kako je procjena broja korisnika Mjere 7 samo procjena, a uvjet prihvatljivosti je max 5 ha, prjedlažem  da se ukupan iznos Mjere 7 podijeli sa brojem ha i onda dodijeli iznos koji će biti očito nešto veći od 200 EUR-a po ha, kako ne bi došlo do prebacivanja iz tog sektora koji i onako dobiva najmanji mogući iznos po ha i prihvatljivo je samo 5 ha.","Nije prihvaćen","Ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na Mjeru 7. (voće, povrće, cvijeće, ljekovito i aromatično bilje) je ograničen, a s obzirom na  potencijalni najveći broj korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. \nUkoliko omotnica nije u potpunosti iskorištena, sredstva između mjera mogu se preraspodijeliti. Međutim, postupak preraspodjele se vrši po principu da se u slučaju potrebe sredstva prvo preraspodjeljuju po podmjerama unutar mjere, a zatim između mjera."]
[24,"Jelena Bočkinac","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Potpore  po hektaru voćnjaka/povrtnjaka  su mizerne. Ne treba dijeliti potporu za voćnjake po površini već po  isporučenoj količini voća na tržište-prihvatljivi hektari trebaju biti oni koji ostvaruju PVP za voće, povrće. Pri tom potpora treba iznositi 800-1000 EUR po ha prihvatljvog voćnjaka/povrtnjaka.","Nije prihvaćen","Iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Isti nisu promatrani sa stajališta proizvedenih količina, već su se u obzir uzeli svi proizvođači koji obavljaju poljoprivrednu aktivnost povezanu s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju, jer su i takvi imali gubitke uslijed poskupljenja energenata. \nS obzirom na ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na voćarstvo i  potencijalnog najvećeg broja korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. Kako je navedeno u programu potporom se nastoji nadoknaditi dio porasta troškova proizvodnje, što u ovom slučaju podrazumijeva i provođenje poljoprivrednih aktivnosti povezanih s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju."]
[25,"Hrvatska voćarska zajednica","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Nadamo se da je svima jasno da je voćarstvo IZUZETNO radno intenzivna proizvodnja, da smo u zadnjih nekoliko godina imali jako loše vremenske uvjete proizvodnje (mrazevi, tuče, suša...), da se sve teže nosimo sa zahtjevima tzv.   \"zelene proizvodnje \" tako da je voćarska proizvodnja svakim danom sve skuplja i neizvjesnija, a što je vidljivo i po tome da ljudi sve više napuštaju intenzivno voćarstvo.\nU tom smislu gotovo nam je neshvatljivo da se predlaže potpora u biljnoj proizvodnji za šećernu repu 320 EUR/ha (ograničenje na 50 hektara za potporu), sjemenski kukuruz 574 EUR/ha (nema ograničenja u površini za potporu), a za voćarske površine samo 184 EUR/ha (uz predloženo ograničenje na 5 hektara za potporu), Čitamo dalje, predložena potpora za jednu kravu je 110 EUR za jednu krmaču, 110 EUR za jednog konja bez ograničenja na broj komada, a za jedan hektar voćnjaka 184 EUR. S našeg gledišta apsolutno neprihvatljivo. \n\nLijepo molimo da se prijedlozi potpora naprave temeljem realnog stanja u naravi pojedinih grana poljoprivredne proizvodnje i stvarnih stanja troškova  pojedinih grana proizvodnje.","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nIntenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. povećan je i iznosi najviše 200,00 eura po hektaru.\nIznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. S obzirom na ukupan iznos financijskih sredstava za provedbu dijela programa koji se odnosi na voćarstvo i  potencijalnog najvećeg broja korisnika, izračunat je procijenjeni iznos potpore po ha. Kako je navedeno u programu potporom se nastoji nadoknaditi dio porasta troškova proizvodnje, što u ovom slučaju podrazumijeva i provođenje poljoprivrednih aktivnosti povezanih s održavanjem nasada u stanju prikladnom za proizvodnju."]
[26,"MESTINJAK D.O.O.","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Čini mi se da je 2022. god. što se tiče  službi u Min. poljoprivrede  i teškoća u poslovanju svih peradara očigledno zaboravljeno. Peradarima koji kupuju gotovu smjesu za kokoši - hrana je rasla iz mjeseca u mjesec. Konkretno jajima se cijena korigirala tek nakon 01.04.2022., a cijena  hrane počela je rasti u 11/2022. Cijene el energije tijekom šest mjeseci bila je van svake pameti. Ambalaža isto tako. Uza sve te pokazatelje, u koliko ih analitičari u Ministarstvu uopće imaju, trebali bi znati da su peradari ne na koljenima već na podu. Što se tiče potpore dio peradara u 2022. ni za 2022. nije dobilo apsolutno nikakve potpore. Svi sektori u poljoprivredi dobivaju kojekakve potpore, a peradare tretiraju kao da imaju ne znam kakvu zaradu. Cijena jaja godinama je bila ispod  tržne vrijednosti. Jaje se smatralo da spada u socijalnu kategoriju hrane. Da spadalo je, ali peradarima nisu dodjeljivane potpore, a posljedica toga je da  peradari nemaju rezervi obrtnih sredstava i sad nakon svega dobivaju kikiriki.","Primljeno na znanje","Za sektor peradarstva kontinuirano je kroz Programe i određene mjere Ministarstva poljoprivrede osigurana potpora za ublažavanje posljedica tržišnih nestabilnosti. Samo u 2022. godini osigurano je 2 milijuna kuna u okviru Programa potpore primarnim poljoprivrednim proizvođačima u stočarstvu zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini, u okviru Programa izvanrednih mjera za prilagodbu proizvođačima u sektorima mliječnog govedarstva, svinjogojstva i peradarstva u 2022. godini 8 milijuna kuna, te u okviru Programa potpore sektoru peradarstva zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini 5 milijuna kuna. Dodatno proizvođači iz sektora peradarstva su bili prihvatljivi korisnici i u ostalim programima Ministarstva poljoprivrede gdje nisu bili specificirani kao korisnici ali su imali mogućnost ostvarivanja potpore temeljem drugih kriterija. Ministarstvo poljoprivrede će i dalje pratiti potrebe peradarskog sektora i poduzimati odgajajuće potrebne mjere pomoći.\nOd početka epidemije COVID-19 peradarskom sektoru je ukupno osigurano 47 milijuna kuna, što čini oko 13% ukupno osiguranih potpora u stočarstvu. \nŠto se tiče prosječnih cijena jaja, one su u Republici Hrvatskoj bile oko 6% više od prosjeka cijena u EU tijekom 2019. i 2020. godini, oko 7,7 % više u 2021. godini, te oko 8,5% više u 2022. godini.\nProsječna cijena jaja (razred L iM) u travnju ove godine iznosila je 290,31 eura/100 kg što je u odnosu na cijene godinu dana ranije više za 64,1 %. Hrvatske veleprodajne cijene jaja A klase (L i M) u travnju ove godine bile su više za 10,8 % u odnosu na prosječne veleprodajne cijene na razini EU i najviše su među državama članicama EU \nProsječna godišnja cijena jaja u Republici Hrvatskoj u 2022. godini bila je oko 44% viša u odnosu na prosječnu godišnju cijenu u 2021. godini."]
[27,"JOSIP MIHIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","@Koka d.d.\nKao vaš krajnji kupac, smatram da je nepravedno da išta od ovih mjera bude usmjereno prema vama, jer kako mi je poznato iz bliskih izvora, vašim kooperantima su umanjene cijene u proizvodnji peradi, narasla im je cijena plina, a u maloprodajama su cijene vaših proizvoda narasle do bezobrazne razine. \n\nS druge strane, podržavam da vam se dodijeli potpora, međutim sukladno tome da se to odrazi i na maloprodajne cijene vaših proizvoda, ili ako to stvarno niste u mogućnosti, da se prilikom prijave na mjeru priloži dokumentacija koja stvarno dokazuje da ste u financijskim problemima, a pod \"financijskim problemima\" smatram da ne može rasti dobit, te da se tvrtke bogate na račun običnih građana.","Primljeno na znanje","Komentar ne zahtijeva odgovor."]
[28,"KOKA d.o.o. ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Sam nacrt programa potrebno dopuniti u podmjeri 3.1. na način da se uz isporučene brojlera na klanje uključi i isporučeni purani na klanje obzirom na važnost očuvanja puranske proizvodnje. Uz to, prijedlog je povećati iznose potpore kako slijedi:\n• Podmjera 3.1. (brojleri) najviše 0,05 eura po kljunu\n• Podmjera 3.1. (purani) najviše 0,20 eura po kljunu\n• Podmjera 3.2 (jaja) najviše  0,75 eura po kljunu","Primljeno na znanje","U Programu su kroz podmjeru 3.1. Potpora za proizvodnju mesa peradi prihvatljivi kljunovi peradi u proizvodnji mesa koji su s farmi upisanih u JRDŽ isporučeni na klanje u registrirane ili odobrene objekte za klanje peradi i/ili su evidentirana na Međunarodnom tovarnim listu koji sadrži podatke o datumu i mjestu isporuke i Veterinarskom certifikatu za izvoz ili Svjedodžbi o zdravstvenom stanju i mjestu podrijetla životinje za iznos iz kojeg je vidljiv broj kljunova i mjesto utovara kljunova proslijeđenih u izvoz/iznos na klanje u razdoblju od 1.4.2022. do 1.4.2023. godine. Kako je vidljivo iz navedenog prihvatljivi su svi kljunovi peradi u koje su uključeni i kljunovi purana isporučeni na klanje."]
[29,"NEBOJŠA MANOJLOVIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Poštovani, predviđeno je umanjenje ako broj prijavljenih prevaziđe sredstva, ali ako broj prijavljenih bude manji, trebalo bi povećati sredstva. Iznosi od 200,00 eura za mjeru 7. i 320,00 eura za mjeru 8. sigurno ne mogu ni približno kompenirati rast cijena. O rastu cijena u 2023. nećemo ni začinjati razgovor.","Nije prihvaćen","Iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se, s obzirom na rezultate analize, pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika.\nUkoliko omotnica nije u potpunosti iskorištena, sredstva između mjera mogu se preraspodijeliti. Međutim, postupak preraspodjele se vrši po principu da se u slučaju potrebe sredstva prvo preraspodjeljuju po podmjerama unutar mjere, a zatim između mjera."]
[30,"Ljekovito  bilje kamilica","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n8. OBLIK I NAČIN DODJELE POTPORE","Predlažemo:\nPoslije  mjere  7. dodati  mjeru 7a  koja  glasi. Najviše 350,00  eura  po  hektaru","Nije prihvaćen","Nije jasno na što se odnosi prijedlog."]
[31,"MIROSLAV BOŽIĆ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Točka 9 – FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA\nHIŠ razumije situaciju u vezi s proračunskim ograničenjima, ali traži da se barem djelomično uvaže argumenti za povećanje sektorske omotnice kako je to napravljeno i kod puno drugih sektora, što smo uvodno ocijenili pozitivnim i što ni na koji način ne treba umanjivati. Naš je prijedlog sektorska omotnica za šećernu repu bude povećana za najmanje 450.000 eura tako da iznosi 1.770.000 eura. To bi još uvijek bilo upola manje nego je Ministarstvo predlagalo u Prvom kriznom okviru koji nikada nije realiziran jer ga Komisija nije odobrila. Stoga je više nego opravdano to povećanje. Sukladno tome bi i ukupna omotnica iznosila 31.410.000 eura umjesto 30.960.000, odnosno porast od samo 1,45 posto u odnosu na nacrt Programa bi vjerujemo bilo moguće postići. Time bi se barem donekle popravio i omjer između potpora za mjere u stočarstvu koje su u prvom nacrtu Programa činile 72,23 posto (vrlo sličan udio stočarstva u PVP plaćanjima je i u Strateškom planu 2023.-2027. gdje iznosi nešto više od 72%, dok je udio biljne proizvodnje nešto manji od 28%). U ovom nacrtu na e-savjetovanju je udio omotnice za mjere u biljnoj proizvodnji smanjen na samo 25,7%, što će se nakon predloženog povećanja omotnice za šećernu repu nešto malo povećati, na 26,80%, što će još uvijek biti niži udio nego je udio PVP plaćanja u biljnoj proizvodnji u razdoblju 2023.-2027. godine.\nNadamo se da će ovi naši prijedlozi koje iznosimo u ime naših proizvođača šećerne repe biti uvaženi i ugrađeni u nacrt Programa prije konačne objave.\nS poštovanjem i uz srdačan pozdrav!\nmr. sc. Miroslav Božić\nSavjetnik Uprave HIŠ-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[32,"Regionalna udruga ovčara i kozara Međimurske i Varaždinske županije","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Udruga RUKA već je nekoliko puta predlagala da se za sektore ovčarstva i kozarstva primjeni veći iznos potpore za grla MLIJEČNIH ovaca i koza koji bi trebao biti minimalno za 40% veći s obzirom da je proizvodnja ovčjeg i kozjeg mlijeka izrazito zahtjevan i daleko više opterećen od tova pa i samim time uvećanim troškovima energije, stočne hrane i troškovima radne snage. Ovim putem, po neznam koji puta Vas molimo da  uzmete u obzir i uvažite činjenice proizvodnje mlijeka u kozarstvu i ovčarstvu te nas razdvojite na mlijekarski i tovni sektor. \nTakvim pristupom bi se dozvolilo i potpomoglo daljnjem razvoju mlječnog kozarstva i ovčarstva čiji je potencijal velik i dugosežan. U ovom trenutku tretirani smo kao tovljači i u vrlo smo nezavidnom položaju što vodi daljnjem propadanju gospodarstava već u kratkoročnom roku, a dugosežno ostajemo bez kvalitetne sirovine koja je tražena na Hrvatskom tržištu. \nSvako je potrebno iznos potpore od 10 eur po grlu uvećati barem za 40 %,ali za segment mliječnih koza i ovca.","Primljeno na znanje","Svi proizvođači u sektoru ovčarstva i kozarstva suočeni su sa povećanim troškovima energije, stočne hrane uzrokovanih ratom u Ukrajini.  Zbog ograničenih financijskih sredstava prijedlog da se poveća gornja granica prihvatljivih grla nije moguće prihvatiti"]
[33,"Božica Špoljar","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Božica Špoljar, dopredsjednica odbora za peradarstvo HPK-a i uzgajivač peradi\n\n Poštovani,\n\n nažalost, moram naglasiti da je ova potpora za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje koja je predviđena za peradarstvo  nepravedna, neprihvatljiva i ponižavajuća za peradare .\n\nPeradari su najveći potrošači energenata, jer nijedna proizvodnja ni u jednom stočarskom sektoru također ni u sektoru biljne proizvodnje ne troši više,  nego daleko manje plina i struje - energenata.\n Uzgoj brojlera je proizvodnja u zatvorenom prostoru i potrebno je stalno grijanje i ventilacija, što kod ostalih u stočarstvu i biljnoj proizvodnji nije potrebno u tako velikoj mjeri. Kod tova brojlera potrebna je temperatura i do +34 stupnjeva dok je vanjska temperatura zimi i do -15 stupnjeva i niža. Dakle, razlika između vanjske i unutarnje temperature je i do 50 stupnjeva celzijusa, što iziskuje veliku potrošnju energenata.\nPeradarska proizvodnja je :\n 1. najosjetljivija\n 2. najskuplja\n 3. najzahtjevnija\n 4. najrizičnija\n 5. najstresnija proizvodnja u sektorima stočarske i biljne proizvodnje.\n\nSmartam da na osnovi svega rečenog upravo je peradarski sektor  broj jadan i s pravom im pripada daleko veći iznos potpore za kompenzaciju rasta troškova u proizvodnji.\nNažalost ovaj mali iznos za Podmjeru 3.1., brojleri je NEOPRAVDAN I NEPRIHVATLJIV.\nPeradari nemaju zemlje te kod potpore za hektare ponovno mnogo gube.\nTakođer, vezano za klimatske promjene koje sve više utjeću na peradarsku proizvodnju, peradarstvo je s razlogom najosjetljivija i najrizičnija proizvodnja jer se proizvodnja obavlja u zatvorenom prostoru.\nProizvodnja hrane je strateški cilj svake zemlje potrebna za normalan i zdrav život njenih građana.\nDakle, potrebno je hitno pomoći i zaštititi domaću proizvodnju, domaće peradare i domaću peradarsku industriju te našim građanima osigurati zdravo, kvalitetno i provjereno domaće meso peradi i jaja iz domaćih hrvatskih farmi.\nPeradari su s razlogom nezadovoljni traže HITNO prihvatljiviju i pravedniju raspodjelu državnog novca i sredstava iz EU.","Primljeno na znanje","Za sektor peradarstva kontinuirano je kroz Programe i određene mjere Ministarstva poljoprivrede osigurana potpora za ublažavanje posljedica tržišnih nestabilnosti. Samo u 2022. godini osigurano je 2 milijuna kuna u okviru Programa potpore primarnim poljoprivrednim proizvođačima u stočarstvu zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini, u okviru Programa izvanrednih mjera za prilagodbu proizvođačima u sektorima mliječnog govedarstva, svinjogojstva i peradarstva u 2022. godini 8 milijuna kuna, te u okviru Programa potpore sektoru peradarstva zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini 5 milijuna kuna. Dodatno proizvođači iz sektora peradarstva su bili prihvatljivi korisnici i u ostalim Programima Ministarstva poljoprivrede gdje nisu bili specificirani kao korisnici ali su imali mogućnost ostvarivanja potpore temeljem drugih kriterija. Ministarstvo poljoprivrede će i dalje pratiti potrebe peradarskog sektora i poduzimati odgajajuće potrebne mjere pomoći.\nOd početka epidemije COVID-19 peradarskom sektoru je ukupno osigurano 47 milijuna kuna, što čini oko 13% ukupno osiguranih potpora u stočarstvu."]
[34,"GIU \"CROATIASTOČAR\" Zagreb, Ivana Šibla 9","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Nacrtom programa državne potpore za  sektore stočarstva predviđeno je ukupno oko 22 milijuna eura.\nČlanice Croatiastočara koje se bave uzgojem peradi, proizvodnjom mesa peradi, konzumnih i rasplodnih jaja izrazito su nezadovoljni predloženom raspodjelom po sektorima jer kada je u pitanju peradarstvo, predviđeni iznos ni približno nije primjeren udjelu peradarske proizvodnje unutar ukupnog stočarstva.\nUdio peradarske proizvodnje u ukupnoj stočarskoj proizvodnji izražen u uvjetnim grlima iznosi nešto ispod 20% dok je predviđen udio potpore svega na razini cca 3,6%.\nOpće je poznato da poslovni subjekti iz peradarske proizvodnje gotovo da i nemaju vlastiti poljoprivrednih površina pa žitarice kupuju na slobodnom tržištu u pravilu tijekom žetve.\nCijena kukuruza prošlogodišnjeg uroda bila je izrazito visoka za više od 50% u odnosu na godinu dana ranije  te opterećuje trošak proizvodnje mesa peradi i jaja gotovo do nove ovogodišnje berbe. Slična situacija je sa tržnim cijenama sojinog zrna i sojine sačme gdje su cijene u prošloj godini bile izrazito visoke u odnosu na prethodne godine.\nOsim najvećeg troška koji se odnosi na krmne smjese za ishranu peradi slijedeći trošak gdje su cijene izuzetno porasle odnosi se na energente za grijanje objekata za uzgoj te općenito na trošak električne energije.\nTroškove energenata i krmnih smjesa za perad kod uzgoja peradi čine više od 80% ukupnih troškova.\nKada je u pitanju cijena pilećeg mesa dodatni problem je limitirana veleprodajna i maloprodajna cijena pilećih trupova grill obrade od strane Vlade koja je na snazi počevši od rujna mjeseca prošle godine.\nUdio u prodaji svježih pilećih trupova u pravilu iznosi oko 50% ukupne prodaje svježeg pilećeg mesa.\nNacrtom programa nije predviđena potpora u proizvodnji purećeg mesa te je istu potrebno uključiti u potporu.\nIz gore navedenih razloga potrebno je povećati ukupni iznos namijenjen sektorima stočarske i peradarske proizvodnje za  1,5 milijuna eura koji bi se nadodao na iznos predviđen Nacrtom programa državne potpore za sektore peradarske proizvodnje.\nUkoliko se ne iznađe rješenje za povećanje ukupnog iznosa potpore potrebno je izvršiti preraspodjelu.\nUdruga Croatiastočara već je nekoliko puta predlagala da se za sektore ovčarstva i kozarstva primjeni veći iznos potpore za grla mliječnih ovaca i koza koji bi trebao biti najmanje 40% veći s obzirom da je proizvodnja ovčjeg i kozjeg mlijeka daleko više opterećena troškovima stočne hrane, energenata i troškovima rada u odnosu na mesne pasmine ovaca.","Primljeno na znanje","Pri izradi Programa Ministarstvo se rukovodilo razinom osjetljivosti pojedinog sektora, odnosno njegovom mogućnosti da kroz povećanje cijena primarnih proizvoda reagira na povećanje proizvodnih troškova. Sektor peradarstva prepoznat je kao osjetljiv sektor te su proizvodnja mesa peradi i proizvodnja jaja uvrštene u predmetni Program, dok je raspodjela omotnice učinjena prema proizvodno tržišnim pokazateljima zabilježenim od početka rata u Ukrajini, odnosno sukladno porastu cijena primarnih proizvoda i razini stabilnosti proizvodnje.\nU Programu su kroz podmjeru 3.1. Potpora za proizvodnju mesa peradi prihvatljivi kljunovi peradi u proizvodnji mesa koji su s farmi upisanih u JRDŽ isporučeni na klanje u registrirane ili odobrene objekte za klanje peradi i/ili su evidentirana na Međunarodnom tovarnim listu koji sadrži podatke o datumu i mjestu isporuke i Veterinarskom certifikatu za izvoz ili Svjedodžbi o zdravstvenom stanju i mjestu podrijetla životinje za iznos iz kojeg je vidljiv broj kljunova i mjesto utovara kljunova proslijeđenih u izvoz/iznos na klanje u razdoblju od 1.4.2022. do 1.4.2023. godine. Kako je vidljivo iz navedenog prihvatljivi su svi kljunovi peradi u koje su uključeni i kljunovi purana isporučeni na klanje. \n\nZa sektor peradarstva kontinuirano je kroz Programe i određene mjere Ministarstva poljoprivrede osigurana potpora za ublažavanje posljedica tržišnih nestabilnosti. Samo u 2022. godini osigurano je 2 milijuna kuna u okviru Programa potpore primarnim poljoprivrednim proizvođačima u stočarstvu zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini, u okviru Programa izvanrednih mjera za prilagodbu proizvođačima u sektorima mliječnog govedarstva, svinjogojstva i peradarstva u 2022. godini 8 milijuna kuna, te u okviru Programa potpore sektoru peradarstva zbog otežanih uvjeta poslovanja uzrokovanih pandemijom COVID-19 u 2022. godini 5 milijuna kuna. Dodatno proizvođači iz sektora peradarstva su bili prihvatljivi korisnici i u ostalim Programima Ministarstva poljoprivrede gdje nisu bili specificirani kao korisnici ali su imali mogućnost ostvarivanja potpore temeljem drugih kriterija. Ministarstvo poljoprivrede će i dalje pratiti potrebe peradarskog sektora i poduzimati odgajajuće potrebne mjere pomoći.\nOd početka epidemije COVID-19 peradarskom sektoru je ukupno osigurano 47 milijuna kuna. Svi proizvođači u sektoru ovčarstva i kozarstva suočeni su sa povećanim troškovima energije, stočne hrane uzrokovanih ratom u Ukrajini."]
[35,"Luneta d.o.o.","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Poštovani,\nzašto se raspodjela vrši na način da sektoru peradarstva pripadne 3,57% ako se radi o kompenzaciji rasta troškova? Znamo da je hrvatski sektor peradarstva najovisniji o troškovima žitarica i energenata koji čine veliku većinu ukupnih troškova i nema smisla da se ovime dodatno kažnjava sektor ako znamo da doprinosi 20% ukupnom stočarstvu. Ovdje se radi isključivo o kompenzaciji rasta troškova i nema veze sa tržišnim cijenama proizvoda pa se nedovoljnim potporama poput ove hrvatski peradarski sektor dovodi u nepovoljniji položaj u odnosu na druge zemlje u EU i doći će do porasta uvoza proizvoda mesa i jaja peradi, posebice tijekom turističke sezone. Na koji način, kojom metodologijom se došlo do ovakve raspodjele? (ako uzmemo da je u Upisniku kokoši nesilica oko 2,3 milijuna nesilica onda nikako ni ovih 350.000€ ne ispada 0,30€ po kljunu)","Primljeno na znanje","Prosječna godišnja cijena jaja u Republici Hrvatskoj u 2022. godini bila je oko 44% viša u odnosu na prosječnu godišnju cijenu u 2021. godini, što odgovara rastu cijena u EU koji iznosi 43%.\nProsječna cijena jaja (razred L&M) u travnju ove godine iznosila je 290,31 eura/100 kg što je u odnosu na cijene godinu dana ranije više za 64,1 %. Hrvatske veleprodajne cijene jaja A klase (L&M) u travnju ove godine bile su više za 10,8 % u odnosu na prosječne veleprodajne cijene na razini EU i najviše su među državama članicama EU\n\nProsječna cijena pilećih trupova na razini EU je u 2021. i 2022. godini oko 6% viša nego u Republici Hrvatskoj. U 2022. godini je zabilježen rast cijena trupova i u Republici Hrvatskoj i u EU za oko 29-30%, stoga smatramo da do povećanog uvoza neće doći."]
[36,"KOKA d.o.o. ","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Po nacrtu Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje, sektor stočarstva sudjeluje za 74,3% u ukupnom, a peradarstvo u financijskoj alokaciji po tom nacrtu sudjeluje od samo 3,6% ukupnih sredstava namijenjenom sektoru stočarstva što je bitno manje od očekivanog učešća. Zahtjev je da učešće potpore peradarstva bude na nivou 20% alokacije sredstava za stočarstvo obzirom da sektor peradarstva čini 20% samog stočarstva u Hrvatskoj. Trenutna sredstva prema ovom nacrtu su nepravedni prema sektoru peradarstva i stavljaju peradarstvo u neravnopravni položaj unutar stočarskog sektora u RH, ali i ukupnog peradarstva na zajedničkom EU tržištu. \nTakođer, sam nacrt programa potrebno dopuniti u podmjeri 3.1. na način da se uz isporučene brojlera na klanje uključi i isporučeni purani na klanje obzirom na važnost očuvanja puranske proizvodnje. Uz to, prijedlog je povećati iznose potpore kako slijedi:\n• Podmjera 3.1. (brojleri) najviše 0,05 eura po kljunu\n• Podmjera 3.1. (purani) najviše 0,20 eura po kljunu\n• Podmjera 3.2 (jaja) najviše  0,75 eura po kljunu\nApeliramo da se pomogne sektoru peradarstva iz razloga što je i dalje sama proizvodnja skupa obzirom na visoku cijenu energenata, visoke inpute kroz stočnu hranu (žitarice) kao i ostalih viših troškova koje opterećuje proizvodnu stranu. Uz to je cijena pilećeg mesa u trgovini po treći put definirana na maksimum od 3,32 €/kg (24,99 kn/kg) i to do 01.06.2023.g., a sve po odluci Vlade o izravnim mjerama kontrole cijene prehrambenih proizvoda, a što također značajno utječe na poslovanje peradarsko prehrambenih poduzeća.","Primljeno na znanje","Pri izradi Programa Ministarstvo se rukovodilo razinom osjetljivosti pojedinog sektora, odnosno njegovom mogućnosti da kroz povećanje cijena primarnih proizvoda reagira na povećanje proizvodnih troškova. Sektor peradarstva prepoznat je kao osjetljiv sektor te su proizvodnja mesa peradi i proizvodnja jaja uvrštene u predmetni Program, dok je raspodjela omotnice učinjena prema proizvodno tržišnim pokazateljima zabilježenim od početka rata u Ukrajini, odnosno sukladno porastu cijena primarnih proizvoda i razini stabilnosti proizvodnje.\nU Programu su kroz podmjeru 3.1. Potpora za proizvodnju mesa peradi prihvatljivi kljunovi peradi u proizvodnji mesa koji su s farmi upisanih u JRDŽ isporučeni na klanje u registrirane ili odobrene objekte za klanje peradi i/ili su evidentirana na Međunarodnom tovarnim listu koji sadrži podatke o datumu i mjestu isporuke i Veterinarskom certifikatu za izvoz ili Svjedodžbi o zdravstvenom stanju i mjestu podrijetla životinje za iznos iz kojeg je vidljiv broj kljunova i mjesto utovara kljunova proslijeđenih u izvoz/iznos na klanje u razdoblju od 1.4.2022. do 1.4.2023. godine. Kako je vidljivo iz navedenog prihvatljivi su svi kljunovi peradi u koje su uključeni i kljunovi purana isporučeni na klanje."]
[37,"Ljekovito  bilje kamilica","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n9. FINANCIJSKA SREDSTVA ZA PROVEDBU PROGRAMA","Prijedlog:\nU  tablici poslije  mjere  7.  dodati  mjeru  7a koja  glasi. Potpora  za  proizvodnju ljekovitog  bilja  kultura  kamilica , iznos  1.750.000,00  eura,","Nije prihvaćen","Svi sektori obuhvaćeni ovim programom, pa tako i sektor ljekovitog bilja, smatraju se osjetljivima i potrebno im je pružiti financijsku potporu u smislu  nadoknade dijela porasta troškova proizvodnje.\nMeđutim, iznos financijskih sredstava za provedbu programa je ograničen, a potporom se pokušao obuhvatiti potencijalni najveći broj korisnika. Izdvajanje kamilice kao zasebnog sektora nije moguće te je sektor ljekovitog bilja već obuhvaćen mjerom 7. pri čemu intenzitet potpore po hektaru za Mjeru 7. iznosi najviše 200,00 eura po hektaru."]
[38,"BELJE PLUS d.o.o.","Nacrt Programa državne potpore za kompenzaciju rasta troškova proizvodnje u sektorima stočarske i biljne proizvodnje,\n11. PRAVILA O DODJELI POTPORE","Smatramo da se s obzirom na intenciju programa državne potpore grupe povezanih poduzeća ne bi trebala smatrati jednim poduzetnikom odnosno da iznos iste ne bi trebao biti maksimalno određen.\nPorast troškova proizvodnje uslijed invazije Rusije na Ukrajinu pogađa sve pravne subjekte bez obzira na vlasničku povezanost. Ovakvim uvjetovanjem mjere određeni poduzetnici nemaju pravo na naknadu  odnosno kompenzaciju iako su direktno pogođeni porastom cijena. Omogućavanjem dobivanja potpore i takvim subjektima pod objektivnim kriterijima isti ne bi ostvarili bilo kakvu nedopuštenu prednost, povlašteni položaj ili sl. S obzirom da su kriteriji za dobivanje potpore jasno određeni isključena ja i mogućnost bilo kave manipulacije.","Primljeno na znanje","Obzirom da se potpora iz Predmetnog programa dodjeljuje temeljem Privremenog kriznog okvira Ministarstvo poljoprivrede dužno je poštovati pravila o dodjeli potpore utvrđena u istom. Pojam jednog poduzetnika pojam je koji se primjenjuje u pravu tržišnog natjecanja, u skladu sa sudskom praksom sudova Unije. Prihvatljivi korisnici ovoga Programa su i povezana poduzeća „jednog poduzetnika“ uz poštovanje odredbe Privremenog kriznog okvira kako ukupni iznos potpore po poduzetniku ni u jednom trenutku ne premašuje iznos od 250.000,00 eura."]