{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":4,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":177,"n_cols":6,"rows_kept":177,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Prijedlogu uredbe o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ","Primijetili smo kako je u čl. 6. st. 3. prijedloga Uredbe u okviru Razvojne proračunske komponente predviđeno osiguravanje sredstava i za citiramo: \"Razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda podrazumijeva sufinanciranje izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata studentskog smještaja i prehrane, unaprjeđenje pružanja usluga studentima, osnivanje studentskih inkubatora, osnivanje centara za karijere i profesionalnu orijentaciju te savjetovališta za studente\", a što smatramo jako bitnim.\n\nNaime, s obzirom na još uvijek nedostatne zakonske osnove koje upućuju na obvezu osiguravanja potrebne razumne prilagodbe za studente s invaliditetom (unatoč odredbama Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i Zakona o suzbijanju diskriminacije) te primjerima da zbog neosigurane pristupačnosti, nedostatka određenih pomagala i potpora osobe s invaliditetom ne mogu ili ne studiraju u jednakim i ravnopravnim uvjetima kao i ostali studenti, ovom prilikom želimo istaknuti upravo značaj osiguravanja financijskih sredstava visokim učilištima da prema potrebama studenata s invaliditetom istima osiguraju: potrebna pomagala, prilagođene udžbenike, osobnu asistenciju u prostorima visokog učilišta odnosno studentskih domova, edukaciju nastavnika i sl. odnosno, organiziraju službe potpore za studente s invaliditetom ili koordinatore za studente s invaliditetom i sl., uklanjanje arhitektonskih barijera, a sve kako bi im se omogućilo da studiraju u ravnopravnim uvjetima.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]
[2,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Komentar Sveučilišta u Zagrebu (Uprava) na Prijedlog uredbe o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj \n\nDana 25. svibnja 2023. godine Ministarstvo znanosti i obrazovanja (dalje: Ministarstvo) uputilo je u savjetovanje s javnošću Prijedlog uredbe o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj (dalje: Prijedlog uredbe). Predložena je Uredba u suprotnosti s ustavnim jamstvom sveučilišne autonomije i nizom odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske. \nUstav Republike Hrvatske u članku 68. jamči autonomiju sveučilišta, posebno pravo sveučilišta da samostalno odlučuje o svom ustrojstvu i djelovanju. U odluci broj: U-I-902/1999 od 26. siječnja 2000. (Narodne novine, broj 14/00 i 26/00) Ustavni sud je zauzeo načelno shvaćanje da članak 68. Ustava sadržava ustavno utvrđenje da je autonomija nužna za postojanje sveučilišta, jer sveučilište može postojati samo u mjeri u kojoj samostalno uređuje vlastito ustrojstvo i djelovanje. To je ostvarivo samo u slučaju ako je sveučilište organizacijski i funkcionalno neovisno o drugim tijelima koja imaju vlast ili drugu moć utjecati na uređenje ustrojstva i na djelovanje sveučilišta. Razrađujući ustavnu odredbu o autonomiji sveučilišta, Ustavni je sud u više odluka odredio temeljni sadržaj autonomije koji obuhvaća i financijsku autonomiju (npr. Rješenje U-I-2446/2016 od 4. veljače 2020.). \nPrijedlog uredbe je u suprotnosti sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti („Narodne novine“ br. 119/2022.) i s glavnim proklamiranim ciljem njegova donošenja – da će se unaprijediti autonomne strukture sveučilišta i znanstvenih instituta, odnosno da će na fleksibilan način urediti način upravljanja i financiranja visokoobrazovnog i znanstveno-istraživačkog sektora kako bi se što veći prostor ostavio autonomnom djelovanju institucija iz sustava znanosti i visokog obrazovanja.  \nPrijedlog uredbe u suprotnosti je s Nacionalnim planom oporavka i otpornosti 2021. do 2026. Vlade Republike Hrvatske (dalje: NPOO) koji predstavlja osnovu za donošenje novog zakonodavnog okvira u visokom obrazovanju i znanosti. Donošenje novog regulatornog okvira ključna je točka provedbe reforme planirane u NPOO-u radi podizanja istraživačkog i inovacijskog potencijala. U okviru „Reforme i jačanja kapaciteta javnog znanstvenoistraživačkog sektora za istraživanje i razvoj“ (potkomponenta C3.2. R1) izrijekom se navodi da je ključni uvjet reforme „institucionalna i akademska autonomija u organizacijskom i financijskom smislu, u sklopu koje institucije samostalno upravljaju svojim proračunom, strategijom ljudskih resursa i karijerama znanstvenika“ (navedeni ključni uvjet navodi se i u obrazloženju Prijedloga uredbe). \nVlada Republike Hrvatske Nacionalnim se planom obvezala da će novim zakonom „omogućiti veću autonomiju upravljanja proračunom i donošenja strategije ljudskih resursa od strane samouprave sveučilišta i instituta“ te „pravni i financijski okvir za organizacijsku i funkcionalnu integraciju sveučilišta i znanstvenih instituta te dijalog o institucijskim ciljevima i novom okviru financiranja temeljenog na rezultatima.“  U tom je smislu potrebno istaknuti da je Prijedlog uredbe izrađen bez dijaloga sa sveučilišnom i akademskom zajednicom, što nije u skladu s obvezom koju je Vlada Republike Hrvatske preuzela s NPOO-om (Uredbom se, između ostalog, određuju i strateški te posebni ciljevi javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta). \nPrijedlog uredbe je u suprotnosti i s osnovnim ciljem donošenja novog zakonodavnog okvira – osuvremenjivanja sustava visokog obrazovanja i znanstvene djelatnosti, jačanja njegovih institucijskih kapaciteta te usklađivanja njegovih obilježja s usvojenim načelima i zadatostima Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA), Europskog prostora obrazovanja (EEA) i Europskog istraživačkog prostora (ERA).  Uredba ukida financijsku autonomiju sveučilišta, dok međunarodni i europski dokumenti s druge strane posebno ističu važnost financijske autonomije sveučilišta. Odbo"}},"Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[3,"Sveučilište u Splitu - Uprava","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ",{"$cut":{"chars":21298,"head":"U odnosu na dostavljeni tekst prijedloga Uredbe o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: Uredba) koji je Ministarstvo znanosti i obrazovanja Republike Hrvatske uputilo u javno savjetovanje otvoreno od 25. svibnja do 9. lipnja 2023. godine, Uprava Sveučilišta u Split očituje se s prijedlozima kako slijedi:\n\nOpće primjedbe: \n\n1. Predlaže se tekst predmetne uredbe nomotehnički urediti odnosno jasnije regulirati.\n2. Iako predloženi dokument prilično detaljno navodi sve potrebe javnih učilišta i stavke koje bi se trebale financirati opći je dojam da njegov sadržaj i struktura ne prati značaj kojeg ova Uredba može i treba imati za javna sveučilišta u R.H. Dokument je na mnogim mjestima nepregledan i nejasan, mnogi članci su preopširno napisani i, što je najvažnije, ne navodi se precizan način, model ni formula financiranja pojedinih stavki koje bi trebalo mnogo detaljnije i preciznije opisati, specificirati i objasniti u skladu s važnosti ovog dokumenta te činjenice da funkcioniranje javnih visokih učilišta i obavljanje gotovo svih njihovih djelatnosti ovisi isključivo o proračunskom financiranju.\nUredba nije dovoljno jasna, precizna i koncizna te suštinski ne donosi dodanu vrijednost u smislu financijske neovisnosti Sveučilišta što sigurno u budućnosti ne osigurava adekvatan razvoj i uspješnost na razini cijele akademske zajednice.\n3. Nisu navedene obveze nadležnost ministarstva. Primjerice; nema rokova za dostavu sredstava, pretpostavke za traženje izmjena ugovora.\n4. Nije navedeno trajanje/duljina programskih ugovora.\n5. Predloženom Uredbom izjednačava se sveučilište s fakultetima i umjetničkim akademijama. Iako se po ZOVOIZD na svih odnosi isti termin visoko učilište koji se rabi i u ovom dokumentu, te iako sva visoka učilišta imaju svoju istu pravnu osobnost, ipak su fakulteti i umjetničke akademije sastavnice sveučilišta koje im je ujedno i osnivač. Bilo kakvo „soliranje“ sastavnica sveučilišta bez suglasnosti osnivača u suprotnosti je s Ustavom zajamčenom autonomijom sveučilišta. Senat sveučilišta, u kojem participiraju sve sastavnice, a kojega predstavlja rektor, potpuno je marginaliziran u predloženoj Uredbi.\n6. Opisani prijedlog pregovaranja je u potpunosti jednostran. Naime, MZO prijedloge sveučilišta može mijenjati, a sveučilišta na prijedlog MZOa o osnovnoj komponenti nemaju pravo prigovora ili prijedloga izmjena prijedloga MZO-a iako se radi o najvažnijoj stavki za normalno funkcioniranje.\n\n\nPojedinačne primjedbe:\n\nčlanak 2. \n• Potrebno je navesti trajanje financiranja odnosno period važenja programskog ugovora.\n\nčlanak 3. stavak 8. \n• Obveza izvješćivanja i praćenja izvršenja pokazatelja provedbe programskog ugovora bi trebala biti unaprijed definirana od strane Ministarstva te svima  poznata pri pisanju programskog ugovora.\n\nčlanak 5. stavak 2.\n• U odnosu na odredbu čl. 5. st. 2. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje sredstava za plaće i materijalna prava zaposlenih kod nabrajanja vrsta naknada koje obuhvaćaju materijalna prava zaposlenih, nije u potpunosti jasno jesu li ovakvim određenjem obuhvaćena i sredstva za neka druga materijalna prava zaposlenika, utvrđena sklopljenim kolektivnim ugovorima kao npr.: dar za djecu u prigodi Dana sv. Nikole, naknada po osnovi izuma i tehničkog unaprjeđenja, otpremnine pri odlasku u mirovinu i slično. Isto tako, iz predmetne odredbe nije jasno o čemu ovisi iznos ovih sredstava, pa je predmetnu odredbu potrebno svakako jasnije nomotehnički urediti.\n• Nije jasno navedeno hoće li ovi troškovi ovisiti isključivo o broju studenata koji su upisani u prvu godinu studija ili su u prethodnoj ak. godini ostvarili najmanje 55 ECTS bodova ili će se materijalni troškovi poslovanja koji se odnose na \"hladni pogon\" posebno osigurati neovisno o broju studenata.\nčlanak 5. stavak 3. \n\n• Nije jasno opisan način izračuna osnovne proračunske komponente u dijelu koji se odnosi na materijalne troškove. Je li sufinanciranje troškova nastavne djelatnosti u potpunosti kao i do sada ovisi o broju studenata odnosno o s"}},"Djelomično prihvaćen","Izmijeniti će se članak 11. Uredbe na način da se jasno istakne autonomija sveučilišta u odnosu na sklapanje programskog ugovora. U odnosu na komentar da trajanje ugovora nije uređeno, ističe se da je trajanje ugovora propisano Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl.99.st 4.)  kao i člankom 2. Uredbe. U odnosu na članak 3 stavak 8. Uredbom je propisan postupak izvještavanja i vrednovanja ugovora u članku 15., članku 16. i članku 17. Uredbe. U odnosu na komentar oko sadržaja osnovne, razvojne i izvedbene komponente predlagatelj smatra da su iste jasne i potpune.  U odnosu na poseban prijedlog komentara ističe se da isti nije predmet normiranja ove Uredbe."]
[4,"VEDRAN LAKOVIĆ","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ","Poštovani,\n\npodržavam ovaj Prijedlog uredbe.\n\nSrdačan pozdrav,\n\nVedran Laković","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[5,"Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ","1. Predlažemo da se u stavku 1. članka 4. doda točka koja glasi:\n \ndoprinos otvorenoj znanosti (otvorena znanost)\n\n2. Predlažemo da se u stavku 1. članka 6. doda točka koja glasi:\n \ndoprinos otvorenoj znanosti (otvorena znanost)","Djelomično prihvaćen","Članak 4. će se nadopuniti. U odnosu na članak 6. predloženo nije moguće obzirom je isto taksativno propisano odredbom članka 101. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[6,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ","S obzirom da se radi o izrazito važnom propisu, predlažemo produžiti rok za javno savjetovanje na 30 dana.","Nije prihvaćen","Nije mogući duži rok javnog savjetovanja zbog obveza koje proizlaze iz Nacionalnog plana oporavaka i otpornosti."]
[7,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ","Agencija za mobilnost i programe EU predlaže da se u Uredbi o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj izrijekom navede jačanje ljudskih potencijala stručnih službi kao jedan od posebnih ciljeva koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut ostvaruje u sklopu ugovorenog programskog razdoblja (članak 4. Uredbe) te da se jačanje ljudskih potencijala stručnih službi navede kao jedan od ciljeva čijem ostvarenju trebaju doprinijeti sredstva razvojne (članak 6.) te izvedbene proračunske komponente (članak 7.).","Prihvaćen","Predloženi članci će se urediti."]
[8,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku - Rektorat","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ",{"$cut":{"chars":21284,"head":"Komentari Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku na Uredbu o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj\n\n1. U cijelom tekstu Uredbe koristi se termin visoko učilište pri čemu nije jasno kada je riječ o neintegriranim sveučilištima odnosi li se to na sveučilište ili fakultet/akademiju. \nU članku 6. u stavku 2. ZOVOIZD određeno je: „Visoko učilište je sveučilište, fakultet, umjetnička akademija i veleučilišta“ \nIz cijelog teksta Uredbe nije jasno sklapaju li s programski ugovori pojedinačno sa svakim fakultetom, umjetničkom akademijom i /ili sveučilištem, a ne samo sa sveučilištem, pa se postavlja pitanja hoće li u državnom proračunu posebno biti određen proračun sastavnica sveučilišta, i nije li to u suprotnosti s člankom 4. stavkom 4.  ZOVOIZD, odnosno s autonomijom sveučilišta koja obuhvaća “financijsku autonomiju u sklopu programskih ugovor u skladu s ovim Zakonom“ , a u suprotnosti s člankom 13. stavkom 4. kojim je određeno da Rektor, u suradnji s čelnicima sastavnica izrađuje prijedlog programskog ugovora sveučilišta, te da upravlja izvršenjem sveučilišnog financijskog plana  u skladu sa Zakonom, statutom sveučilišta i odredbama programskog ugovora, što znači  da programske ugovore potpisuje rektor sveučilišta.  Člankom 17. stavkom 3. podstavkom 4.  kod ovlasti fakultetskog odnosno akademijskog vijeća „usvaja prijedlog dijela programskog ugovora koji se odnosi na fakultet odnosno umjetničku akademiju, a člankom 12. stavkom 3. podstavkom 4. kod ovlasti Senata određeno je „usvaja prijedlog programskog ugovora“, što znači da usvaja cjeloviti prijedlog programskog ugovora koji objedinjuje dijelove programskih ugovora fakulteta i umjetničke akademije. Iz navedenog proizlazi da je rektor sveučilišta „čelnik javnog visokog učilišta“ i da vodi pregovarački postupak i sklapa programski ugovor za sveučilište. \n2. U članku 8. navodi se \n“(2) Uz poziv na sklapanje programskog ugovora Ministarstvo javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu podnosi osnovnu proračunsku komponentu u godišnjem iznosu koji će se financirati u razdoblju važenja programskog ugovora. Iznos osnovne proračunske komponente javnog sveučilišta, pored iznosa objedinjene osnovne proračunske komponente rektorata, sastavnica i drugih ustrojbenih jedinica javnoga sveučilišta, sadrži i izdvojeni iznos osnovne proračunske komponente za svaki javni fakultet i javnu umjetničku akademiju s pravnom osobnosti unutar tog sveučilišta. \n(3) Uz poziv na sklapanje programskog ugovora Ministarstvo javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu podnosi nacrt programskog ugovora bez razvojne i izvedbene proračunske komponente te popis pokazatelja ishoda kojima se prati ostvarenje strateških ciljeva. \n(4) Iznos osnovne proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta utvrđuje se temeljem povijesnih podataka o broju zaposlenih nastavnika, znanstvenika i suradnika, temeljem prijedloga razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta te troškova iz članka 5. stavak 1. koji se financiraju sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske u godini koja prethodi početku pregovora o sklapanju programskog ugovora. \n(5) Poziv za sklapanje programskog ugovora sadrži rok za dostavu prijedloga razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora.\n\nPrema ovom članku MZO predlaže osnovnu komponentu i nigdje se dalje ne navodi bilo koja mogućnost pregovaranja o osnovnoj komponenti što je u suprotnosti s autonomijom sveučilišta, strateškim planiranjem i razvojem. Poziv za sklapanje ugovora odnosi se samo na razvojnu i izvedbenu proračunsku komponentu! Članak 10, stavak 1. izričito i naglašava da se u pregovaračkom postupku utvrđuje razvojna i izvedbena proračunska komponenta! Dakle javno sveučilište nema pravo prigovora ili prijedloga izmjena/dopuna prijedloga MZO-a o sredstvima koja su mu potrebna za svakodnevni rad! \nS druge strane u članku 12, stavak (4) navodi se „U pregovaračkom postupku Ministarstvo je ovlašteno predložiti ugov"}},"Djelomično prihvaćen","Članak 11. stavak 3. i 4. će se izmijeniti na način da se istakne autonomija sveučilišta u sklapanju programskog ugovora. U odnosu na članak 15. stavak 4. isti će se urediti na način da se jasnije propiše vrednovanje programskog ugovora od strane Agencije za znanost i visoko obrazovanje.  U odnosu na ostale komentare, predlagatelj smatra da su odredbe Uredbe jasne te nisu u suprotnosti. U odnosu na osnovnu komponentnu, ista je određena čl.100 Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti gdje je jasno da se ista utvrđuje temeljem odredaba navedenog članka i ne može biti predmet pregovaračkog postupka. U odnosu na financijski plan sastavnice, isti je uređen člankom 98. stavkom 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[9,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPredmet normiranja",{"$cut":{"chars":32760,"head":"PRIJEDLOG UREDBE O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ\n-novi prijedlog Sveučilišta u Zagrebu, 9. lipnja 2023. godine-\n\n Na temelju članka 99. stavka 8. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (»Narodne novine«, br. 119/22), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj __________ godine donijela \nU R E D B U O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ\n\nPredmet normiranja \nČlanak 1.\nOvom Uredbom uređuju se predmet i sadržaj programskog ugovora; ugovorne strane; osnovna, razvojna, izvedbena proračunska komponenta programskog ugovora; postupak pregovaranja i sklapanja programskog ugovora; praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora te izmjene i dopune programskog ugovora. \n\nPojam i predmet programskog ugovora \nČlanak 2.\nProgramskim ugovorom ugovara se četverogodišnje financiranje osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske. \n\nUgovorne strane\nČlanak 3.\n(1) Programski ugovor se u partnerskom odnosu sklapa između Ministarstva znanosti i obrazovanja Republike Hrvatske odnosno nadležnog ministarstava za znanost i visoko obrazovanje u Republici Hrvatskoj (dalje: Ministarstvo) s jedne strane i javnih visokih učilišta odnosno javnih znanstvenih instituta s druge strane.\n(2) Ugovorne strane programskoga ugovora su ravnopravne i u koordiniranom odnosu. Nijedna ugovorna strana nije ni pravno ni faktički nadređena drugoj ugovornoj strani.\n(3) Svaka ugovorna strana neovisna je i samostalna u odnosu na drugu ugovornu stranu te se obje ugovorne strane obvezuju u svim međusobnim odnosima vezanim za programski ugovor to potpuno poštivati.\n(4) Programski ugovor u ime Ministarstva potpisuje ministar.\n(5) Programski ugovor u ime visokog javnog učilišta potpisuje rektor.\n(6) Programski ugovor u ime javnog znanstvenog instituta potpisuje ravnatelj.\n\nSadržaj programskog ugovora \nČlanak 4.\nProgramski ugovor sadržava odredbe o:\n1. strateškim i posebnim ciljevima koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut mora ostvariti tijekom ugovorenog programskog razdoblja\n2. objektivno mjerljivim pokazateljima ostvarivanja ugovorenih ciljeva \n3. razvojnim aktivnostima te njihovu doprinosu ostvarenju ugovorenih ciljeva \n4. osnovnoj, razvojnoj i izvedbenoj proračunskoj komponenti \n5. ukupnom financijskom iznosu sredstava koja se doznačuju temeljem programskog ugovora, kao i o financijskim iznosima ugovorenim za svaku godinu primjene programskog ugovora po proračunskim komponentama \n6. objektivno očekivanom godišnjem ostvarivanju namjenskih i vlastitih prihoda javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta prema redovnome tijeku stvari\n7. uvjetima ostvarivanja prava na visinu izvedbene proračunske komponente \n8. obvezi izvješćivanja i praćenja izvršenja pokazatelja provedbe programskog ugovora. \n\nStrateški i posebni ciljevi \nČlanak 5.\n(1) Strateške ciljeve koji su usklađeni s nacionalnim aktima strateškog planiranja, a koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut ostvaruje u sklopu ugovorenog programskog ugovora tijekom programskog razdoblja su: \n1. podizanje znanstvene izvrsnosti \n2. jačanje suradnje s gospodarstvom te razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture \n3. povećanje relevantnosti, kvalitete i učinkovitosti studiranja \n4. jačanje društvene odgovornosti. \n(2) Strateškom cilju „podizanje znanstvene izvrsnosti“ pridonose sljedeći posebni ciljevi: \n1. povećanje sudjelovanja javnih visokih učilišta odnosno javnih znanstvenih instituta u kompetitivnom projektnom financiranju\n2. provođenje reorganizacije znanstvenog rada i organizacijske reforme\n3. jačanje međunarodne znanstvene suradnje i znanstvene aktivnosti\n4. jačanje ljudskih potencijala za znanstveni rad\n5. unaprjeđenje istraživačke infrastrukture\n6. jačanje interdisciplinarnosti znanstvenog rada. \n(3) Strateškom cilju „jačanje suradnje s gospodarstvom te razvoj nacionalnog i region"}},"Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[10,"BLAŽENKA DIVJAK","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPredmet normiranja","Programski ugovori dobar su temelj za odgovorno upravljanje sustavom znanosti i visokoga obrazovanja. Ovo nam je četvrti ciklus programskih ugovora (pilot programski ugovori 2012-2015; drugi ciklus 2015-2018; treći 2018-2022) i trebalo bi učiti iz prethodnih ciklusa. Nažalost prvi puta imamo \"pauzu\" od godinu dana u programskim ugovorima koja nije predviđena Zakonom te bi za to trebalo dati tumačenje jer su ustanove zakinute za financijska sredstva.\nNažalost, ovaj prijedlog nije prihvatljiv u ovom obliku jer strateški ciljevi nisu utemljeni u strategijama i/ili savjetovanju s predstavničkim povjerenstvom; postupak pregovaranja kako je ovdje opisan omogućava jednostrane odluke Ministarstva i  stavlja visoka učilišta u podređenu poziciju (uzmi ili ostavi); izravni pregovori sa sastavnicama sveučilišta slabe sveučilište kao instituciju iako se ovdje proklamira da se podržava integracija sveučilišta; nadzor se planira povjeriti AZVO-u koji je novim Zakonom stavljena pod izravnu kontrolu ministra nadležnog za visoko obrazovanje i znanost. Na kraju, ovako propisani postupak pregovaranja nije moguće izvesti u kraćem vremenu od godine dana (pitanje kapaciteta na razini Ministarstva prije svega, ali i priprema na razini visokih učilišta i instituta. Osim ako se planira \"odglumiti\" pregovaranje.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]
[11,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Člankom 99. stavkom 8. ZVOZD-a propisano je da se sadržaj programskog ugovora, način izračuna proračunskih komponenti, postupak pregovaranja i rokovi sklapanja programskog ugovora, postupak utvrđivanja ciljeva i pripadajućih pokazatelja te postupak praćenja i vrednovanja provedbe programskih ugovora uređuje uredbom Vlade RH.\nPrijedlogom ove Uredbe su, suprotno zakonskoj odredbi, umjesto uređivanja postupka utvrđivanja ciljeva, određeni ciljevi sami, dok je propušteno urediti postupak uređivanja pokazatelja realizacije ciljeva. Ako se Vlada RH upustila podzakonskim propisom utvrđivati strateške i posebne ciljeve koje visoka učilišta i javni znanstveni instituti moraju ispunjavat (jer im o tome ovisi financiranje) tada je svakako bilo potrebno navesti temeljem kojih je točno nacionalnih strateških dokumenata to učinila, te također, nakon njihovog navođenja, pridružiti im odgovarajuće pokazatelje.","Nije prihvaćen","Predlagatelj smatra da je postupak uređivanja pokazatelja ciljeva uređen člankom 9. stavkom 2. Uredbe. Strateški dokumenti na kojima se temelje navedeni ciljevi navedeni su u obrazloženju Uredbe."]
[12,"Sveučilište u Zagrebu","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Predlaže se izmijeniti članak 1. tako da glasi: \n\n\"Članak 1.\nOvom Uredbom uređuju se predmet i sadržaj programskog ugovora; ugovorne strane; osnovna, razvojna, izvedbena proračunska komponenta programskog ugovora; postupak pregovaranja i sklapanja programskog ugovora; praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora te izmjene i dopune programskog ugovora.\" \n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Navedeni prijedlog nije moguće prihvatiti obzirom je člankom 99. stavkom 4. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti propisano tko su ugovorne strane programskog ugovora."]
[13,"Fakultet organizacije i informatike","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Potrebno se pozvati na analizu postojećeg stanja te rezultata prethodnih programskih ugovora s obzirom na ciljeve te bi se novi ciklus programskog financiranja trebao temeljiti na analizama postignutih rezultata prethodnih programskih ugovora te primjerima dobre međunarodne prakse kao i istraživačkih rezultata te sadržavati razvojnu komponentu koja ima čvrsto polazište u rezultatima navedenih analiza.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]
[14,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPredmet programskog ugovora","Predlaže se iznad članka 2. promijeniti naslov na način da isti glasi: „Pojam i predmet programskog ugovora“.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu sa Jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[15,"Sveučilište u Zagrebu","Predmet programskog ugovora,\nČlanak 2.","Nakon članka 2. predlaže se dodati novi naslov i novi članak 3. tako da glasi: \n\n\"Ugovorne strane\nČlanak 3.\n(1) Programski ugovor se u partnerskom odnosu sklapa između Ministarstva znanosti i obrazovanja Republike Hrvatske odnosno nadležnog ministarstava za znanost i visoko obrazovanje u Republici Hrvatskoj (dalje: Ministarstvo) s jedne strane i javnih visokih učilišta odnosno javnih znanstvenih instituta s druge strane.\n(2) Ugovorne strane programskoga ugovora su ravnopravne i u koordiniranom odnosu. Nijedna ugovorna strana nije ni pravno ni faktički nadređena drugoj ugovornoj strani.\n(3) Svaka ugovorna strana neovisna je i samostalna u odnosu na drugu ugovornu stranu te se obje ugovorne strane obvezuju u svim međusobnim odnosima vezanim za programski ugovor to potpuno poštivati.\n(4) Programski ugovor u ime Ministarstva potpisuje ministar.\n(5) Programski ugovor u ime visokog javnog učilišta potpisuje rektor.\n(6) Programski ugovor u ime javnog znanstvenog instituta potpisuje ravnatelj.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Navedeni prijedlog nije moguće prihvatiti obzirom je člankom 99. stavkom 4. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti propisano tko su ugovorne strane programskog ugovora dok su predložene izmjene odredaba u većini deklaratornog karaktera."]
[16,"Sveučilište u Zagrebu","Predmet programskog ugovora,\nČlanak 2.","Predlaže se izmijeniti članak 2. tako da glasi:\n\n\"Članak 2.\nProgramskim ugovorom ugovara se četverogodišnje financiranje osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl.99. st.1.) propisano je  da se programskim ugovorom utvrđuje višegodišnje financiranje javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske te predlagatelj smatra da je predloženi članak 2. Uredbe ispravno normiran ujedno uzimajući u obzir i predviđenu evaluaciju programskog ugovora nakon dvije godine od sklapanja."]
[17,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Predmet programskog ugovora,\nČlanak 2.","• Potrebno je navesti trajanje financiranja odnosno period važenja programskog ugovora.","Nije prihvaćen","Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl.99. st.1.) propisano je  da se programskim ugovorom utvrđuje višegodišnje financiranje javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske te predlagatelj smatra da je predloženi članak 2. Uredbe ispravno normiran ujedno uzimajući u obzir i predviđenu evaluaciju programskog ugovora nakon dvije godine od sklapanja."]
[18,"Fakultet organizacije i informatike","Predmet programskog ugovora,\nČlanak 2.","Definirati broj godina, razdoblje na koje se odnose","Nije prihvaćen","Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl.99. st.1.) propisano je  da se programskim ugovorom utvrđuje višegodišnje financiranje javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske te predlagatelj smatra da je predloženi članak 2. Uredbe ispravno normiran ujedno uzimajući u obzir i predviđenu evaluaciju programskog ugovora nakon dvije godine od sklapanja."]
[19,"BLAŽENKA DIVJAK","Predmet programskog ugovora,\nČlanak 2.","Potrebno je navesti koliko godina pokriva programski ugovor.","Nije prihvaćen","Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl.99. st.1.) propisano je  da se programskim ugovorom utvrđuje višegodišnje financiranje javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske te predlagatelj smatra da je predloženi članak 2. Uredbe ispravno normiran ujedno uzimajući u obzir i predviđenu evaluaciju programskog ugovora nakon dvije godine od sklapanja."]
[20,"Sveučilište u Zagrebu","Sadržaj programskog ugovora,\nČlanak 3.","Predlaže se izmijeniti članak 3. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 4.) tako da glasi:\n\n\"Članak 4.\nProgramski ugovor sadržava odredbe o:\n1. strateškim i posebnim ciljevima koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut mora ostvariti tijekom ugovorenog programskog razdoblja\n2. objektivno mjerljivim pokazateljima ostvarivanja ugovorenih ciljeva \n3. razvojnim aktivnostima te njihovu doprinosu ostvarenju ugovorenih ciljeva \n4. osnovnoj, razvojnoj i izvedbenoj proračunskoj komponenti \n5. ukupnom financijskom iznosu sredstava koja se doznačuju temeljem programskog ugovora, kao i o financijskim iznosima ugovorenim za svaku godinu primjene programskog ugovora po proračunskim komponentama \n6. objektivno očekivanom godišnjem ostvarivanju namjenskih i vlastitih prihoda javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta prema redovnome tijeku stvari\n7. uvjetima ostvarivanja prava na visinu izvedbene proračunske komponente \n8. obvezi izvješćivanja i praćenja izvršenja pokazatelja provedbe programskog ugovora.\" \n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[21,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Sadržaj programskog ugovora,\nČlanak 3.","• Obveza izvješćivanja i praćenja izvršenja pokazatelja provedbe programskog ugovora bi trebala biti unaprijed definirana od strane Ministarstva te svima  poznata pri pisanju programskog ugovora.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju. Navedeno je propisano člancima 16. i 17."]
[22,"Fakultet organizacije i informatike","Sadržaj programskog ugovora,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak 1. točka 4. Ako se ovdje navode mjerni indikatori, pretpostavljam da bi se jedan dio trebao odnositi i na metodologiju programskih ugovora","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[23,"BLAŽENKA DIVJAK","Sadržaj programskog ugovora,\nČlanak 3.","Budući da je programski ugovor prije svega ugovor dviju strana, potrebno je eksplicirati obaveze nadležnog ministarstva, odnosno Vlade. Npr., obavezama plaćanja godišnjih iznosa s rokovima za dostavu sredstava, uvjetima pod kojima visoko učilište ima pravo na promjenu ugovora (npr. inflacija).","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[24,"DAMIR STANZER","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Iako navedeni strateški ciljevi (stavak 1) djeluju kao samopodrazumijevajući, nejasno je jesu li oni zadani samom Uredbom, ili je riječ o nečem što je preneseno iz nekih strateških dokumenata odnosno Uredbi nadređenih akata. Bilo bi dobro navesti izvor istih, a to je posebno važno navesti za posebne ciljeve iz stavaka 2-5. Čini se da u tom taksativnom slijedu posebnih ciljeva ima i viškova i manjkova, pa je svakako dobro navesti u kojem su dokumentu kao takvi definirani.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[25,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Potrebno je revidirati propisivanje ciljeva ovim aktom. Naime, Uredba nije pravni akt koji bi mogao utvrđivati strateške ciljeve, već samo postupak utvrđivanja ciljeva i pripadajućih pokazatelja (sve sukladno članku 99. st. 8. ZVOZD-a). Smatramo nepotrebnim taksativno u stavku 2. nabrajati što u naravi predstavlja podizanje znanstvene izvrsnosti, jer osim što je nemoguće obuhvatiti sve ono što objektivno podiže znanstvenu izvrsnost, na ovaj način zakonodavac nepotrebno i štetno ukalupljuje znanstvenu izvrsnost. Također, „reorganizacija znanstvenog rada i organizacijske reforme“ predlažemo izbaciti jer navedeno nije cilj, već može biti sredstvo za ostvarenje nekog od ciljeva. Podredno, potrebno je prepoznati i nadopuniti odredbu s „održavanjem već dostignute visoke razine znanstvene izvrsnosti“ kao izostavljenim važnim strateškim ciljem, te s internacionalizacijom publiciranja i povećanjem međunarodne relevantnosti publikacija kao još jednim omaškom propuštenim ciljem.\nU stavku 3. predlažemo da se pojam „znanstvenih aktivnosti“ zamijeni s pojmom „znanstvenih istraživanja“ jer nije jasno koje bi druge aktivnosti osim istraživanja bile uključene. Predlažemo izbaciti formulaciju „…unaprjeđenje institucijskog upravljanja intelektualnim vlasništvom…“ jer isto nije cilj, već sredstvo za ostvarenje cilja, a što je suradnja s gospodarstvom i provedba primijenjenih istraživanja. Također, propušteno je u nabrajanju vrsta usluga koje se pružaju na tržištu navesti i savjetodavne usluge. I konačno, suradnja s gospodarstvom sasvim sigurno ne mora nužno biti „projektna“, odnosno nije ju stoga niti nužno posebno tako spominjati, dovoljno je u stavku 3. napisati samo „uključujući suradnju s gospodarstvom.\nU stavku 4. predlažemo konkretno referiranje na hrvatski kvalifikaciji okvir, a podredno brisanje formulacije „…te usmjeravanje studijskih programa prema razvoju vještina koje jačaju konkurentnost na tržištu rada.“ jer bi ista već trebala biti obuhvaćena posebnim ciljem: „unaprjeđenje studija“. Stavak 5. predlažemo nadopuniti s formulacijom „suradnja sa zajednicom, rad na razvoju društvenih i kulturnih odnosa u zajednici, izrada strategije društveno odgovornog poslovanja, stvaranje pozitivnog i poticajnog radnog okruženja za zaposlenike i sl.“ U stavku 6. je potrebno definirati pokazatelje realizacije ciljeva (ne ciljeve kako propisuje ovaj prijedlog Uredbe).","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[26,"Umjetnička akademija u Splitu","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Predlaže se u stavku:\n(1) dodati pod 5.: podizanje istraživačko - umjetničke, umjetničke i visokostručne izvrsnosti\n(2) dodati: Strateškom cilju  podizanje umjetničke i visokostručne izvrsnosti pridonose sljedeći posebni ciljevi: povećanje sudjelovanja javnih visokih učilišta u kompetitivnom projektnom financiranju, jačanje međunarodne istraživačko - umjetničke, umjetničke i visokostručne suradnje i aktivnosti, jačanje ljudskih potencijala za istraživačko - umjetničkom, umjetničkom i visokostručnom radu, unapređenje infrastrukture za provedbu i jačanje istraživačko - umjetničkog, umjetničkog i visokostručnog rada.\n(5) ...te popularizacija znanosti - dodati: i umjetnosti.","Djelomično prihvaćen","Stavak 5. doradit će se na način da glasi: \"Strateškom cilju jačanje društvene odgovornosti pridonose sljedeći posebni ciljevi: rad na aktivnostima od nacionalnog značaja, jačanje kulture cjeloživotnog obrazovanja, jednakosti i ravnopravnosti, unaprjeđenje poslovanja javnog visokog učilišta, odnosno javnog znanstvenog instituta, digitalizacija poslovanja, jačanje zelene tranzicije te popularizacija znanosti i umjetnosti.\""]
[27,"Sveučilište u Zagrebu","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Predlaže se izmijeniti članak 4. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 5.) tako da glasi:\n\n\"Članak 5.\n(1) Strateške ciljeve koji su usklađeni s nacionalnim aktima strateškog planiranja, a koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut ostvaruje u sklopu ugovorenog programskog ugovora tijekom programskog razdoblja su: \n1. podizanje znanstvene izvrsnosti \n2. jačanje suradnje s gospodarstvom te razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture \n3. povećanje relevantnosti, kvalitete i učinkovitosti studiranja \n4. jačanje društvene odgovornosti. \n(2) Strateškom cilju „podizanje znanstvene izvrsnosti“ pridonose sljedeći posebni ciljevi: \n1. povećanje sudjelovanja javnih visokih učilišta odnosno javnih znanstvenih instituta u kompetitivnom projektnom financiranju\n2. provođenje reorganizacije znanstvenog rada i organizacijske reforme\n3. jačanje međunarodne znanstvene suradnje i znanstvene aktivnosti\n4. jačanje ljudskih potencijala za znanstveni rad\n5. unaprjeđenje istraživačke infrastrukture\n6. jačanje interdisciplinarnosti znanstvenog rada. \n(3) Strateškom cilju „jačanje suradnje s gospodarstvom te razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture“ pridonose sljedeći posebni ciljevi: \n1. poticanje provedbe primijenjenih znanstvenih aktivnosti, umjetničko stvaralaštvo i istraživanje, uključujući projekte suradnje s gospodarstvom i kulturno-umjetničkim institucijama i organizacijama\n2. unaprjeđenje  institucijskog upravljanja intelektualnim vlasništvom\n3. unaprjeđenje pružanja znanstvenih, istraživačkih ili tehnoloških usluga na slobodnom tržištu, uključujući usluge za razvoj kulture, umjetničkog stvaralaštva i obrazovanja. \n(4) Strateškom cilju „povećanje relevantnosti, kvalitete i učinkovitosti studiranja“ pridonose sljedeći posebni ciljevi: \n1. unaprjeđenje studija\n2. povećanje redovitosti i završnosti studiranja \n3. povećanje međunarodne visokoobrazovne suradnje te usmjeravanje studijskih programa prema razvoju vještina koje jačaju konkurentnost na tržištu rada. \n(5) Strateškom cilju „jačanje društvene odgovornosti“ pridonose sljedeći posebni ciljevi: \n1. rad na aktivnostima od nacionalnog značenja\n2. jačanje kulture cjeloživotnog obrazovanja, jednakosti i ravnopravnosti\n3. unaprjeđenje poslovanja\n4. digitalizacija poslovanja\n5. jačanje zelene tranzicije \n6. popularizacija znanosti, umjetničkog stvaralaštva i djelovanja u kulturi. \n(6) Ostvarenje strateških ciljeva tijekom programskog razdoblja Ministarstvo prati putem prethodno definiranih pokazatelja ishoda.\" \n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Djelomično prihvaćen","Stavak 5. doradit će se na način da glasi: \"Strateškom cilju jačanje društvene odgovornosti pridonose sljedeći posebni ciljevi: rad na aktivnostima od nacionalnog značaja, jačanje kulture cjeloživotnog obrazovanja, jednakosti i ravnopravnosti, unaprjeđenje poslovanja javnog visokog učilišta, odnosno javnog znanstvenog instituta, digitalizacija poslovanja, jačanje zelene tranzicije te popularizacija znanosti i umjetnosti.\""]
[28,"Institut Ruđer Bošković","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Predlažemo među strateške i/ili posebne ciljeve uvrstiti i doprinos otvorenoj znanosti.","Prihvaćen","U stavku 2. dodat će se doprinos otvorenoj znanosti."]
[29,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Strateške i posebne ciljeve svakako je potrebno uskladiti s Osnovnim načelima visokog obrazovanja, znanstvene i umjetničke djelatnosti (čl. 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, stavak (2) i (4)). Dodatno, potrebno ih je uskladiti i sa suvremenim nastojanjima i ciljevima unutar Europskog istraživačkog prostora u području vrednovanja (primjerice EU Council conclusions on Research assessment and implementation of Open Science;  EU Council conclusions on high-quality, transparent, open, trustworthy and equitable scholarly publishing ili CoARA Agreement on Reforming Research Assessment), kao i nacionalnim strateškim dokumentima koji su u postupku donošenja (primjerice Planom razvoja istraživačke infrastrukture u Republici Hrvatskoj 2022.–2028. i Hrvatskim planom za otvorenu znanost).\nU tu svrhu predlažemo da se strateški i posebni ciljevi preoblikuju na sljedeći način:\n\nČlanak 4. \n(1) Strateški ciljevi koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut ostvaruje u sklopu ugovorenog programskog razdoblja su:\n1. Podizanje znanstvene izvrsnosti i čestitosti znanstvenika, umjetnika i nastavnika te ostvarivanje principa otvorene znanosti:\na. povećanje sudjelovanja javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u kompetitivnom projektnom financiranju, \nb. osiguravanje otvorene dostupnosti rezultata znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva, te transparentnosti, reproducibilnosti, društvene odgovornosti i održivosti istraživačkih postupaka i procesa,\nc. provođenje reorganizacije znanstvenog rada i organizacijske reforme, \nd. jačanje međunarodne znanstvene suradnje i znanstvene aktivnosti, \ne. jačanje međunarodne vidljivosti i nacionalne prepoznatljivosti rezultata znanstvenih istraživanja, te poticanje i prihvaćanje specifičnosti nacionalnih sadržaja, u skladu sa suvremenim međunarodnim mjerilima uspješnosti, kvalitete i učinkovitosti,\nf. jačanje ljudskih potencijala za znanstveni rad, \ng. unaprjeđenje nacionalne istraživačke infrastrukture te jačanje sudjelovanja u izgradnji istraživačke infrastrukture u Europskom istraživačkom prostoru, \nh. jačanje interdisciplinarnosti znanstvenog rada.\n2. Jačanje suradnje s gospodarstvom, inovativnosti i tehnološkog razvoja te razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture:\na. poticanje provedbe primijenjenih znanstvenih aktivnosti, uključujući projekte suradnje s gospodarstvom, \nb. jačanje istraživanja u svrhu inovacija i razvoja tehnologija u Europskom istraživačkom prostoru,\nc. unaprjeđenje institucijskog upravljanja intelektualnim vlasništvom,  \nd. unaprjeđenje pružanja znanstvenih, istraživačkih ili tehnoloških usluga na slobodnom tržištu, uključujući usluge za razvoj kulture i obrazovanja.\n3. Povećanje relevantnosti, kvalitete i učinkovitosti studiranja:\na. unaprjeđenje kvalitete studija, \nb. povećanje redovitosti i završnosti studiranja, \nc. povećanje međunarodne visokoobrazovne suradnje, \nd. usmjeravanje studijskih programa prema razvoju vještina koje jačaju konkurentnost na tržištu rada, \ne. povezanosti stručnog i obrazovnog rada u svrhu osposobljavanja za specifična stručna znanja i vještine.\n4. Jačanje društvene odgovornosti i otvorenosti visokih učilišta prema javnosti, građanima i lokalnoj zajednici:\na. razvijanje društvene odgovornosti studenata i drugih dionika akademske zajednice,\nb. osiguravanje otvorene dostupnosti rezultata studentskih radova i otvorenosti te višestrukoj upotrebljivosti obrazovnih sadržaja,\nc. rad na aktivnostima od nacionalnog značaja i interakcija s društvenom zajednicom,\nd. jačanje kulture cjeloživotnog obrazovanja, \ne. jačanje jednakosti, ravnopravnosti i uključivosti, te participativnosti u znanstvenim i nastavnim procesima,\nf. unaprjeđenje poslovanja javnih visokih učilišta, odnosno javnih znanstvenih instituta, \ng. digitalizacija poslovanja, \nh. jačanje zelene tranzicije,  \ni. popularizacija znanosti.","Djelomično prihvaćen","U stavku 2. dodat će se doprinos otvorenoj znanosti. Ostali prijedlozi obuhvaćeni su predloženim člankom 4."]
[30,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Članak 4. prijedloga Uredbe definira strateške ciljeve koje javno učilište odnosno javni znanstveni institut ostvaruje tijekom ugovorenog programskog razdoblja. U stavku 2. istog članka definiraju se posebni ciljevi koji doprinose ostvarenju strateškog cilja podizanja znanstvene izvrsnosti te predlažemo u navedeni stavak navesti „jačanje ljudskih potencijala stručnih službi“ kao jedan od posebnih ciljeva podizanja znanstvene izvrsnosti. Stoga predlažemo da članak 4. stavak 2. glasi:\nČlanak 4.\n…\n(2) Strateškom cilju podizanje znanstvene izvrsnosti pridonose sljedeći posebni ciljevi: povećanje sudjelovanja javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u kompetitivnom projektnom financiranju, provođenje reorganizacije znanstvenog rada i organizacijske reforme, jačanje međunarodne znanstvene suradnje i znanstvene aktivnosti, jačanje ljudskih potencijala za znanstveni rad, jačanje ljudskih potencijala stručnih službi, unaprjeđenje istraživačke infrastrukture te jačanje interdisciplinarnosti znanstvenog rada.\n…\nUnošenje ovog posebnog cilja utemeljeno je na članku 1. stavak 1. Zaključka Vijeća Europske unije „Produbljivanje europskog istraživačkog prostora: osiguravanje privlačnih i održivih istraživačkih karijera i radnih uvjeta za istraživače te ostvarivanje cirkulacije mozgova“ od 28.5.2021. prema kojem Vijeće „prepoznaje da su istraživači i drugo osoblje u području istraživanja i razvoja u javnom i privatnom sektoru u središtu sustava istraživanja i inovacija“. Jačanje ljudskih potencijala stručnih službi, u koje je uključeno osposobljavanje, priznavanje profesije, umrežavanje i jačanje njihovog kapaciteta, također je glavni cilj aktivnosti 17 Programa politike Europskog istraživačkog prostora za razdoblje 2022. – 2024., kojoj je Republika Hrvatska 10. svibnja 2023. iskazala interes pristupiti. Stoga, smatramo da bi ovi ciljevi javnih politika također trebali naći odgovarajuće mjesto u strateškim, odnosno posebnim ciljevima koji se ostvaruju u sklopu ugovorenog programskog razdoblja.\nTakođer, s obzirom da prema članku 6. stavak 13. i članku 7. stavak 14. ove Uredbe razvojna i izvedbena komponenta trebaju „doprinijeti ostvarenju strateških i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. ove Uredbe“, smatramo da bi navođenje jačanja ljudskih potencijala stručnih službi kao posebnog cilja doprinijelo njegovom ostvarenju provođenjem razvojne i izvedbene komponente.","Prihvaćen","U stavku 2. dodat će se jačanje ljudskih potencijala stručnih službi."]
[31,"Fakultet organizacije i informatike","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Članak 4. stavak 6. Možda bi tu trebalo staviti i infrastrukturu - odnosno zadovoljavajuće prostorne kapacitete.  \nŠto znači relevantnost studiranja?\nNa koji način, koji su indikatori, jasnije definirati i opisati.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[32,"Fakultet organizacije i informatike","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","Strateške ciljeve treba jasnije formulirati, isto vrijedi i za podciljeve – prijedlog: prema SMART metodi. Ciljeve treba povezati s indikatorima i navesti ih – prema njima ce se mjeriti ostvarenje ciljeva i njih je nužno navesti. Povezati ciljeve na strateške nacionalne i EU dokumente i druge relevantne izvore. Također važno je specificirati što se misli pod kompetitivnim istraživačkim projektima – koji projekti osim Obzora spadaju u tu kategoriju (zato je važno specificirati i indikatore).\nUključiti svakako inovativne koncepte učenja i poučavanja te primjenu suvremenih digitalnih tehnologija s ciljem unapređenja učenja i poučavanja (pod unapređenje studija). Uključiti i internacionalizaciju koja nedostaje pod strateškim ciljevima. Aktivnosti od nacionalnog značaja nisu jasno definirane niti što sve obuhvaća razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture – kako možemo sve doprinijeti ovom cilju.\nSvakako i u ovom dokumentu navesti indikatore ili mjere za svaki cilj jer će biti jasniji ciljevi.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[33,"BLAŽENKA DIVJAK","Strateški i posebni ciljevi,\nČlanak 4.","(1) Strateške ciljeve treba jasnije formulirati i/ili ih povezati na važeće nacionalne i/ili EU strategije. \nPrimjer jasnije definiranih strateških ciljeva iz prethodnog razdoblja (Odluka o programskom financiranju javnih visokih učilišta u Republici Hrvatskoj u akademskim godinama 2018./2019., 2019./2020., 2020./2021. i 2021./2022.). \n(2) Potrebno je definirati jasni i/ili navesti primjere kompetitivnih projekata. Npr. je li KA2 Erazmus + kompetitivni projekt? Slično, kako će se mjeriti \"jačanje\". \n(3) dodati: prijave zajedničkih projekata s gospodarstvom na natječaje programa i fondova EU-a\n(4) Nejasno je što znači unapređenje studija, prijedlog: unapređenje dizajna studija temeljem ishoda učenja, suvremenih tehnologija i inovativnih metoda učenja i poučavanja. Nejasno što znači posljednji posebni cilj,pa je potrebno napisati odnosi li se konkurentost na studenta (moj prijedlog) ili na ukupno gospodarstvo/sektor. \n(5) Nejasno je što se podrazumijeva pod aktivnostima od nacionalnog značaja, tko to definira te kako će se mjeriti. \n(6) Što znači pokazatelj ishoda? Je li to vrijednost koja se povezuje na posebni cilj? Ako da, onda ga treba drugačije nazvati npr. pokazatelj postizanja cilja. Drugi je način da se uz posebne ciljeve vežu ishodi (rezultati) kao u LFM-u te se onda oni mjere preko pokazatelja ishoda.  Ovako kako piše je metodološki neujednačeno, a posljedično i nejasno kako se namjerava provoditi.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[34,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOsnovna proračunska komponenta","U stavku 8. drugi osnovni troškovi bi trebali podrazumijevati sve ostale materijalne troškove koji su navedeni u kontnom planu proračunskog računovodstva (skupina konta 32 i 34), a nisu navedeni u ranijim stavcima (npr. troškovi radne i zaštitne odjeće, zdravstvene i veterinarske usluge, intelektualne i ostale usluge, računalne usluge, članarine i norme, pristojbe i naknade, troškovi sudskih postupaka, tečajne razlike i ostalo).","Nije prihvaćen","Navedeno je obihvaćeno stavkom 3."]
[35,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOsnovna proračunska komponenta","U stavku 7. je navedena izdavačka djelatnost, koja je navedena i u izvedbenoj komponenti. U dijelu osnovne komponente nije predviđen trošak objave znanstvenih radova u časopisima. Na ovom mjestu ili unutar razvojne komponente (u okviru internacionalizacije rezultata znanstvenih projekata i programa) ili unutar izvedbene komponente(u okviru internacionalizacije rezultata znanstvenih projekata i programa) predlažemo uvrstiti i troškove objave znanstvenih radova u časopisima s međunarodnom recenzijom, koji nisu nužno s međunarodnim autorstvom.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[36,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOsnovna proračunska komponenta","U stavku 3. riječi „službenih putovanja za potrebe upravljanja“ predlažemo zamijeniti riječima „službenih poslovanja za poslovne svrhe“.\nČini se da unutar osnovne komponente više nije moguće financirati troškove vezane uz građevinske radove (kao do sada), nabave znanstvene opreme, itd. nego je isto potrebno predvidjeti i planirati isključivo unutar razvojne komponente, što je nepovoljna situacija za institute zbog raznih mogućih unaprijed nepredvidivih troškova. Predlažemo da se sufinanciranje navedenog omogući i unutar osnovne komponente.\nU stavku 5. treba obuhvatiti i troškove usavršavanja ostalih djelatnika koji rade u sustavu znanosti.","Djelomično prihvaćen","U stavku 3. brisane su riječi \"za potrebe upravljanja\"."]
[37,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOsnovna proračunska komponenta","Sredstva za plaće i materijalna prava trebaju obuhvaćati izdatke za ukupan trošak plaće zaposlenika koju čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću te javna davanja iz i na plaću u skladu s propisima, izdatke za naknadu plaće, te sva materijalna prava koja terete poslodavca u skladu s kolektivnim ugovorima (materijalna prava ne treba poimence nabrajati jer se u budućim kolektivnim ugovorima mogu ugovoriti i neka nova materijalna prava, dodaci i sl. obveze koje terete institut a nisu ovdje predviđena).\nTermin plaća za redovan rad podrazumijeva osnovnu plaću (bez ikakvih dodataka: za rad blagdanom, subotom, rad noću..). Iznos sredstava za ovu komponentu utvrđuje se u visini sukladno važećim propisima.","Primljeno na znanje","Predloženo je propisano stavkom 2."]
[38,"Fakultet organizacije i informatike","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOsnovna proračunska komponenta","O ovome će se pregovarati?\nČlanak 5. stavak 3. Prijedlog: izbaciti i napraviti model financiranja studija na stranom jeziku koji bi pomirio znatne razlike u školarinama koje su odredili fakulteti. Model u kojem se ne financiraju studiji na stranom jeziku znatno onemogućava veću internacionalizaciju i dolazak na studij u Hrvatsku studenata iz EU koji ne znaju hrvatski jezik, naročito jer u dijelu zemalja EU ne trebaju pokrivati trošak studiranja na stranom jeziku, što im studiranje u tim zemljama čini boljim izborom. Na primjer, u Sloveniji se u Uredbi o javnom financiranju visokih učilišta ne spominje jezik studija te svi državljani EU studiraju prema jednakim uvjetima i bez plaćanja školarine i na slovenskom i na stranim jezicima. \nVeću internacionalizaciju omogućili bi i bilateralni ugovori sa zemljama u okruženju koje nisu članice EU, a kojima bi se omogućilo da državljani obje zemlje u drugoj zemlji imaju jednake uvjete plaćanja školarine kao i domaći studenti. Na primjer, Slovenija takve bilateralne ugovore ima s Bosnom i Hercegovinom, Srbijom, Crnog Gorom, Sjevernom Makedonijom i Kosovom.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[39,"Institut za filozofiju","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","U čl. 5., st. 7. trebalo bi uvrstiti znanstvene i stručne knjige u osnovnu proračunsku kompomenentu. Znanstvene i stručne knjige jedan su od najvažnijih načina diseminacije znanja, pogotovo u humanističkim znanostima i predstavljaju rezultate temeljnih istraživanja. Predlažemo formulaciju:\n„Sredstva za izdavačku djelatnost obuhvaćaju troškove sufinanciranja grafičke pripreme, tiska, recenziranja, lektoriranja i uređivanja znanstvene i stručne periodike koju javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut redovito izdaje te sufinanciranje autorskog honorara, grafičke pripreme, tiska, recenziranja, lektoriranja i uređivanja znanstvenih i stručnih knjiga te udžbenika.“","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[40,"DAMIR STANZER","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Jako je važno u popis osnovnih potreba u stavku 1 uvrstiti i novu točku - izdatke za financijske troškove nastave. Na STEM-fakultetima materijal za provođenje studentskih vježbi predstavlja značajan trošak. Npr. 100 kg grožđa, 500 g kalij-jodida i sl. \n\nPrijedlog dopune teksta za stavak 1 - u popis uvrstiti i troškove nastave:\n\n 1. plaće i materijalna prava zaposlenih\n\n2. materijalne troškove poslovanja\n\n3. IZDATKE ZA IZVOĐENJE NASTAVE\n\n4. sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture\n\n5. izdatke za obavljanje znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti\n\n6. sredstva za znanstveno i stručno osposobljavanje i usavršavanje\n\n7. izdatke za studentski standard\n\n8. sredstva za izdavačku djelatnost\n\n9. sredstva za druge osnovne troškove.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[41,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Kroz cijeli članak se prožima pojam „sufinanciranja“, međutim nije objašnjeno na koji će se način u praksi sufinanciranje provoditi, pa predlažemo da se propiše jasan, transparentan i za sve jednak način sufinanciranja relevantnih troškova. Nadalje, u ovom članku nisu izričito predviđeni troškovi vođenja sudskih sporova koji bi nastali zbog nepoštivanja kolektivnih ugovora od strane Vlade RH. U stavku 2. predlažemo izričito navesti „te druga materijalna prava ugovorena kolektivnim ugovorima koja se primjenjuju u sustavu visokog obrazovanja i znanosti“. U stavku 3. je potrebno uključiti i trošak studija za studente koji studiraju na studijima koji se izvode na stranom jeziku. Naime, ovdje ponuđeno rješenje će spriječiti internacionalizaciju visokih učilišta. U stavku 6. je naveden samo jedan mali aspekt studentskog standarda, pa predlažemo proširenje na ovom ili nekom drugom mjestu.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[42,"Umjetnička akademija u Splitu","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Predlaže se izmijeniti članak 5. stavak (5) tako da glasi: \"Sredstva za znanstveno, istraživačko-umjetničko, umjetničko i stručno osposobljavanje i usavršavanje obuhvaćaju troškove sufinanciranja znanstvenog, istraživačko-umjetničkog, umjetničkog i stručnog osposobljavanja i usavršavanja nastavnika, znanstvenika i suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna s ciljem obavljanja osnovne znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti, troškove sufinanciranja doktorskog studija suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna izvan javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta na kojemu je zaposlen te troškove sufinanciranja stručnog usavršavanja zaposlenika stručnih službi zaposlenih na teret državnog proračuna.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[43,"Sveučilište u Zagrebu","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Predlaže se izmijeniti članak 5. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 6.) tako da glasi:\n\n\"Članak 6.\n(1) Osnovna proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta obuhvaća objektivno dovoljna i stvarno potrebna financijska sredstva državnog proračuna Republike Hrvatske kojima se financiraju osnovne potrebe javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta, koje proizlaze iz obavljanja njegove djelatnosti utvrđene Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dalje: Zakon), a odnose se na primjerice, ali ne isključivo: \n1. plaće i materijalna prava zaposlenika zaposlenih na teret državnog proračuna\n2. režijske i materijalne troškove poslovanja \n3. financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture\n4. izdatke za obavljanje nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti \n5. financijska sredstva za nastavno, znanstveno, umjetničko i stručno osposobljavanje i usavršavanje \n6. izdatke za studentski standard \n7. financijska sredstva za izdavačku djelatnost \n8. financijska sredstva za ostale osnovne troškove. \n(2) „Financijska sredstva za plaće i materijalna prava“ zaposlenika javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta zaposlenih na teret državnog proračuna obuhvaćaju primjerice, ali ne isključivo:\n1. plaće za redovan rad\n2. plaće za posebne uvjete rada\n3. ostale rashode za zaposlene (božićnice, pomoći, regresi, jubilarne nagrade i dr.)\n4. doprinose za mirovinsko osiguranje\n5. doprinose za obvezno zdravstveno osiguranje\n6. doprinose za obvezno osiguranje u slučaju nezaposlenosti\n7. troškove povezane sa zaštitom na radu i radom na siguran način\n8. naknade za prijevoz\n9. naknade za rad na terenu i odvojeni život\n10. naknade za sistematske zdravstvene preglede \n11. ostale troškove plaća i materijalnih prava zaposlenika zaposlenih na teret državnog proračuna.\n(3) „Režijski i materijalni troškovi poslovanja i financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture obuhvaćaju“ primjerice, ali ne isključivo:\n1. troškove zakupnina i najamnina prostora i opreme\n2. troškove utrošene energije, materijala i sirovina poslovanja\n3. troškove materijala i dijelova za tekuće i investicijsko održavanje\n4. troškove uredskog materijala\n5. troškove sitnog inventara i ostalih materijalnih rashoda\n6. troškove službenih putovanja za potrebe upravljanja\n7. troškove naknada članovima tijela javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta koji nisu u radnom odnosu s navedenim javnim visokim učilištem odnosno javnim znanstvenim institutom, a koja su propisana Zakonom\n8. troškove premija osiguranja\n9. troškove poštanskih, telekomunikacijskih i usluga prijevoza\n10. troškove računalnih usluga\n11. troškove usluga tekućeg i investicijskog održavanja\n12. troškove komunalnih usluga\n13. troškove bankarskih usluga i usluga platnog prometa\n14. ostale režijske i materijalne troškove poslovanja i financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture.\n(4) Režijski i materijalni troškovi poslovanja i financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture odnose se na financiranje troškova osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti. \n(5) Režijski i materijalni troškovi poslovanja i financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne infrastrukture uključuju trošak studiranja za studente državljane Republike Hrvatske odnosno državljane druge države članice Europske unije koji su upisani na sveučilišni ili stručni prijediplomski ili diplomski studij odnosno sveučilišni integrirani studij na javnom visokom učilištu u redovitom statusu i koji su:\n1. po prvi ili drugi puta upisani u prvu godinu studija ili\n2. upisali još jedan studij u redovitom statusu na temelju kriterija posebno uspješnoga studenta ili\n3. u prethodnoj akademskoj godini ostvarili najmanje 55 ECTS bodova ili\n4. u prethodnoj akademskoj godini ostvarili najmanje 30 ECTS bodova, a kojima je utvrđen invaliditet najmanje 60 % ili \n5. kategorizirani kao vrhunski sportaši. \n(6) Režijski i materijalni troškovi poslovanja i financijska sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne infrastrukture ne uključuju trošak studija za studente koji studiraju na studijima koji se izvode na stranom jeziku ni za studente koji već imaju stečenu kvalifikaciju na istoj razini visokog obrazovanja. \n(7) „Izdatci za obavljanje nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti“ obuhvaćaju primjerice, ali ne isključivo:\n1. troškove financiranja obavljanja osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika, znanstvenika, umjetnika i suradnika\n2. troškove financiranja materijala i sirovina nužnih za obavljanje osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika,  znanstvenika, umjetnika i suradnika\n3. troškove financiranja službenih putovanja s ciljem obavljanja osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika, znanstvenika, umjetnika i suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna\n4. financiranje ostalih troškova obavljanja osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti, primjerice financiranje troškova vanjske suradnje i dr. \n(8) „Financijska sredstva za nastavno, znanstveno, umjetničko i stručno osposobljavanje i usavršavanje“ obuhvaćaju primjerice, ali ne isključivo: \n1. troškove financiranja nastavnog, znanstvenog, umjetničkog i stručnog osposobljavanja i usavršavanja nastavnika, znanstvenika, umjetnika i suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna s ciljem obavljanja osnovne nastavne, znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti\n2. troškove financiranja doktorskog studija suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna izvan javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta na kojemu su zaposleni\n3. troškove financiranja stručnog usavršavanja zaposlenika stručnih službi zaposlenih na teret državnog proračuna\n4. ostale troškove financiranja nastavnog, znanstvenog, umjetničkog i stručnog osposobljavanja i usavršavanja zaposlenih na teret državnog proračuna.\n(9) „Izdatci za studentski standard“ obuhvaćaju troškove financiranja rada studentskih organizacija i udruga. \n(10) „Financijska sredstva za izdavačku djelatnost“ obuhvaćaju troškove financiranja recenziranja, lektoriranja, uređivanja, grafičke pripreme, korekture i tiska znanstvene i stručne periodike koju javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut redovito izdaje. \n(11) „Financijska sredstva za ostale osnovne troškove“ obuhvaćaju primjerice, kamate za primljene kredite i zajmove od kreditnih i ostalih financijskih institucija izvan javnog sektora i financijska sredstva za financiranje ostalih troškova potrebnih za obavljanje osnovne djelatnosti javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[44,"Institut Ruđer Bošković","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","U stavku 3. riječi „službenih putovanja za potrebe upravljanja“ predlažemo zamijeniti riječima „službenih poslovanja za poslovne svrhe“.","Djelomično prihvaćen","U stavku 3. brisane su riječi: \"za potrebe upravljanja\"."]
[45,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","U članku 5 se navodi:\n(7) Sredstva za izdavačku djelatnost obuhvaćaju troškove sufinanciranja grafičke pripreme, tiska, recenziranja, lektoriranja i uređivanja znanstvene i stručne periodike koju javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut redovito izdaje.\n\nNavedeni troškovi ne obuhvaćaju sve troškove uređivanja i objave znanstvene i stručne periodike, pa smo u tom smislu predložili izmjene. No, ono što je upitno je u kolikoj mjeri bi se ti troškovi pokrivali i kako će se to reflektirati na ionako mala sredstva za izdavanje časopisa. U nekoliko smo navrata isticali da je većina hrvatskih znanstvenih i znanstveno-stručnih časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu, te smo po tome jedna od rijetkih država u EU koja je spremna za implementaciju Plana S (https://www.coalition-s.org/). Sustav sufinanciranja časopisa putem natječaja Ministarstva znanosti i obrazovanja neovisno o izdavaču se pokazao uspješnijim od izdvajanja dijela časopisa čiji su izdavači javna visoka učilišta i javni instituti iz natječaja, gdje je časopis ovisio o spretnosti za to potpuno nespremnih javnih visokih učilišta ili instituta da namaknu sredstva. Time je ugrožen opstanak nekih od vodećih časopisa ne samo u Republici Hrvatskoj nego i u svijetu, te je dovedeno u pitanje njihovo izlaženje u dijamantnom otvorenom pristupu, što je u potpunosti suprotno onome za što se Europska komisija zalaže. Stoga ponovno molimo da se specifičnosti znanstveno-stručnog izdavaštva uzmu u obzir i osiguravanjem financijskih sredstava omogući opstanak i daljnji razvoj časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu, u skladu s Akcijskim planom za dijamantni otvoreni pristup, kojeg upravo prevodimo na hrvatski jezik: https://www.scienceeurope.org/our-resources/acti\non-plan-for-diamond-open-access/","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[46,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","U članku 5 nije spomenuto sufinanciranje troškova objave znanstvenih radova, udžbenika i knjiga, nabave znanstvene literature ili pretplate na elektroničke baze, te članarina u nacionalnim ili međunarodnim znanstvenim tijelima, pa predlažemo sljedeće izmjene:\n\nČlanak 5. \n...\n(4) Izdatci za obavljanje znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti obuhvaćaju troškove sufinanciranja obavljanja osnovne znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika, znanstvenika i suradnika, troškove sufinanciranja materijala i sirovina nužnih za obavljanje osnovne znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika, znanstvenika i suradnika, troškove sufinanciranja objave znanstvenih radova, udžbenika i knjiga, troškove sufinanciranja nabave znanstvene literature kao i  pretplate na elektroničke izvore informacija i baze podataka, te troškove sufinanciranja službenih putovanja s ciljem obavljanja osnovne znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti nastavnika, znanstvenika i suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna.\n(5) Sredstva za znanstveno i stručno osposobljavanje i usavršavanje obuhvaćaju troškove sufinanciranja znanstvenog odnosno stručnog osposobljavanja i usavršavanja nastavnika, znanstvenika i suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna s ciljem obavljanja osnovne znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti, troškove sufinanciranja članarina ustanova i pojedinaca u relevantnim nacionalnim i međunarodnim tijelima, organizacijama i udruženjima, troškove sufinanciranja doktorskog studija suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna izvan javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta na kojemu je zaposlen te troškove sufinanciranja stručnog usavršavanja zaposlenika stručnih službi zaposlenih na teret državnog proračuna.\n…\n(7) Sredstva za izdavačku djelatnost obuhvaćaju troškove sufinanciranja temeljnih troškova izdavanja znanstvene i stručne periodike koju javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut redovito izdaje (uređivanja, recenziranja, lektoriranja, prevođenja, prijeloma i grafičke obrade te pripreme različitih digitalnih formata, održavanja digitalnih platformi za uređivanje i objavu, izradu kvalitetnih metapodataka i dodjelu identifikatora, te tiska prema potrebi).","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[47,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","članak 5. stavak 2.\n• U odnosu na odredbu čl. 5. st. 2. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje sredstava za plaće i materijalna prava zaposlenih kod nabrajanja vrsta naknada koje obuhvaćaju materijalna prava zaposlenih, nije u potpunosti jasno jesu li ovakvim određenjem obuhvaćena i sredstva za neka druga materijalna prava zaposlenika, utvrđena sklopljenim kolektivnim ugovorima kao npr.: dar za djecu u prigodi Dana sv. Nikole, naknada po osnovi izuma i tehničkog unaprjeđenja, otpremnine pri odlasku u mirovinu i slično. Isto tako, iz predmetne odredbe nije jasno o čemu ovisi iznos ovih sredstava, pa je predmetnu odredbu potrebno svakako jasnije nomotehnički urediti.\n• Nije jasno navedeno hoće li ovi troškovi ovisiti isključivo o broju studenata koji su upisani u prvu godinu studija ili su u prethodnoj ak. godini ostvarili najmanje 55 ECTS bodova ili će se materijalni troškovi poslovanja koji se odnose na \"hladni pogon\" posebno osigurati neovisno o broju studenata.\nčlanak 5. stavak 3. \n\n• Nije jasno opisan način izračuna osnovne proračunske komponente u dijelu koji se odnosi na materijalne troškove. Je li sufinanciranje troškova nastavne djelatnosti u potpunosti kao i do sada ovisi o broju studenata odnosno o subvenciji participacije redovitih studenata u troškovima studija?\nIz čl.5 st.3 i čl.14 st. 3 bi se dalo naslutiti da će model obračuna materijalnih troškova biti sličan dosadašnjem, a to je „per capita“, odnosno fiksan iznos po upisanom redovitom studentu prve godine (prijediplomskog, diplomskog ili integriranog studija) i onome redovitom studentu koji je u prethodnoj godini ostvario najmanje 55 ECTS bodova. Ovaj model se pokazao kao izuzetno nepovoljan za visoka učilišta jer ignorira postojanje troškova električne energije, materijala i sirovina poslovanja, materijala za tekuće i investicijsko poslovanje i ostalih materijalnih rashoda koji ne ovise i postoje bez obzira na broj studenata. Ove materijalne troškove svim visokim učilištima treba predvidjeti u programskim ugovorima neovisno o broju studenata iz povijesnih podataka o rashodima visokih učilišta. Koliko je ovaj model neprihvatljiv najbolje odražava činjenica da je Ministarstvo značajno smanjilo davanja visokim učilištima u odnosu na vrijeme kad su se trošak studija po redovitom studentu i materijalni troškovi neovisno obračunavali i financirali iako su se ukupni troškovi (bez obzira na negdje i manji broj studenata) višestruko povećali. Trošak studiranja redovitih studenata treba biti izjednačen za sve studijske programe bez obzira na područje, a dodatne troškove izvođenja studija i posebnosti poput laboratorijskih potrošnih materijala, upotrebe znanstvene i stručne opreme i slično treba dodatno predvidjeti zasebno za svako visoko učilište. Pokazalo se naime da razlika među financiranjem u odnosu na pojedina područja studijskih programa kao do sada ne bi visokim učilištima pokrila razliku u trošku izvođenja skupljih studijskih programa. Nadalje, kriterij uspješnosti studiranja koji određuje prag za financiranje redovitog studiranja, a koji je iz nekog razloga paušalno postavljen na položenih 55 ECTS bodova u prošloj akademskoj godini je sasvim neprihvatljiv. Po njemu se studenti kojima je ostao svega jedan nepoloženi ispit od 6 ili 7 ECTS bodova (što je česti broj bodova za neke temeljne kolegije) smatraju neuspješnima i njihovo studiranje ne financira nitko. Naime, sva javna sveučilišta imaju tzv. linearne modele naplate participacije školarine studentima koji su ostvarili manje od 55 ECTS bodova, a po tim modelima studenti s ostvarenih 45 do 54 ECTS boda plaćaju neznatnu participaciju koja ne pokriva njihov trošak studija. Predlažemo da se trošak studija uvrsti u osnovnu proračunsku komponentu i za redovite studente koji su ostvarili od 45 do 54 ECTS boda u iznosu od 50%. Štoviše, predlaže se izmjena kriterija uspješnosti studiranja po modelu „55 ECTS bodova“ jer isti nije utemeljen ni na čemu što bi se moglo nazvati realnim i korektnim. Na ovaj se način financiranje studija za uspješne studente kojima je npr. iz prethodne akademske godine ostao jedan ispit (vrijednosti preko 6 bodova) u potpunosti prebacuje na visoka učilišta. Nadalje, u praksi postoje značajne disproporcije u procjenama „neuspješnosti“, odnosno koja je donja bodovna granica ostvarenih ECTS bodova iz prethodne akademske godine da bi se studenta smatralo studentom više godine, i samim tim odredila realna cijena ECTS boda. Što sa studentima koji zbog ostvarivanja studentskih prava ostavljaju diplomski rad i drugi put upisuju 2. godinu diplomskog studija? I to je samo jedan ispit, ali se ostavlja za iduću akademsku godinu iz niza razloga koji u konačnici povećavaju neuspješnost studiranja, a proizvode troškove na svim razinama pa tako i visokim učilištima?  Ova problematika zahtijeva detaljne analize i donošenje modela prema kojemu MZO ne bi ovako rigidno klasificirao „uspješne“ i „neuspješne“ studente.\n\nčlanak 5. stavak 4. \n• U odnosu na odredbu članka 5. stavka 4. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje izdataka za obavljanje znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti, ističe se kako nije jasan način na koji će se određivati iznosi ovih izdataka, pa je ovo pitanje kroz predmetnu odredbu potrebno jasnije regulirati.\n\n• Izdaci za obavljanje znanstvene, odnosno umjetničke djelatnosti u osnovnoj proračunskoj komponenti nisu povezani s brojem znanstvenih radova, stoga je pitanje kako će se to predvidjeti budući da je do sada to ovisilo o broju objavljenih radova u prethodnoj godini?","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[48,"SANDRA LOVRENČIĆ","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Čl. 5., st. 3. U zadnjoj rečenici obrisati \"za studente koji studiraju na studijima koji se izvode na stranom jeziku niti\". \nObrazloženje: Model u kojem se ne financiraju studiji na stranom jeziku znatno onemogućava veću internacionalizaciju i dolazak na studij u Hrvatsku studenata iz EU koji ne znaju hrvatski jezik (u dijelu zemalja EU studenti ne trebaju pokrivati trošak studija na stranom jeziku, što stranim studentima čini studiranje u tim zemljama boljim izborom). Potrebno je unutar programskog financiranja napraviti model financiranja studija na stranom jeziku koji bi pomirio znatne razlike u školarinama koje su odredili fakulteti. Na primjer, u Sloveniji se u Uredbi o javnom financiranju visokih učilišta ne spominje jezik studija te svi državljani EU studiraju prema jednakim uvjetima i bez plaćanja školarine studija i na slovenskom i na stranim jezicima.\nDodatna napomena: Veću internacionalizaciju omogućili bi i bilateralni ugovori sa zemljama u okruženju koje nisu članice EU, a kojima bi se omogućilo da državljani obje zemlje u drugoj zemlji imaju jednake uvjete (ne)plaćanja školarine kao i domaći studenti. Na primjer, Slovenija takve bilateralne ugovore ima s Bosnom i Hercegovinom, Srbijom, Crnom Gorom, Sjevernom Makedonijom i Kosovom.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[49,"PETAR PEPUR","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","čl.5 st.3.... troškove studija studenata koji studiraju na studijima na stranom jeziku nužno je tretirati kao osnovnu proračunsku komponentu jer su isti u koorelaciji sa  postavljenim posebnim ciljem povećanja međunarodne visokoobrazovne suradnje...","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[50,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Ad čl. 5., st. 2.\nPitanje financiranja troškova studiranja po studentu je izrazito važno, i studentima i visokim učilištima.\nPrema prijedlogu Uredbe čini se da se zadržava dosadašnje pravilo o pravu studenata na subvencioniranje troškova studija u cijelosti iz državnog proračuna (studenti koji su prvi put upisani u prvu godinu studija ili su u prethodnoj ostvarili najmanje 55 ECTS-a odnosno studenti s najmanje 60%-tnim invaliditetom koji su u prethodnoj godini ostvarili najmanje 30 ECTS-a), što znači da ostali studenti snose troškove studija u skladu s odlukama visokih učilišta.\nBudući da su natječaji za upis u sljedeću akademsku godinu u tijeku, jako je važno imati pravni okvir kako bi visoka učilišta studentima prilikom upisa mogla dati informacije o uvjetima snošenja troškova studiranja.\n\nAd čl. 5., st. 3.\nOsnovna proračunska komponenta bi trebala uključivati i troškove studija studenata koji studiraju na studijima na stranom jeziku, zbog ostvarivanja posebnog cilja strateškog cilja povećanja međunarodne visokoobrazovne suradnje te usmjeravanja studijskih programa prema razvoju vještina koje jačaju konkurentnost na tržištu rada.\n\nAd čl. 5., st. 4.\nVisoka učilišta koja s obzirom na područje i polja djelovanja za obavljanje svoje djelatnosti trebaju skupu i složenu znanstveno-istraživačku opremu, istu najčešće nabavljaju kroz projekte, što je odličan način, međutim, prema pravilima većine projekata (pogotovo ako su financirani sredstvima EU-a, a većina je), uvjet je održivost projekta po njegovom završetku, odnosno za funkcioniranje te opreme potrebna su sredstva za uredno servisiranje i održavanje, pa bi u okviru osnovne komponente trebalo uključiti i troškove redovitog održavanja i servisiranja krupne opreme.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[51,"Fakultet organizacije i informatike","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 6. S obzirom na niz nepoznanica ovdje trebalo bi biti jasnije definirano. Npr. ne postoji mogućnost sufinanciranja prijevoza za studente na sveučilišne igre što je financijski važno.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[52,"Sveučilište Jurja Dobrile u Puli","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Izdatci za obavljanje znanstvene odnosno umjetničke i stručne djelatnosti trebaju obuhvaćati i troškove publiciranja radova (kotizacije, lekture, prijevod, trošak objave radova i sl.). S tim u vezi članak 5. stavak 4. trebao bi se dopuniti riječima \"troškove publiciranja radova\".","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[53,"Sveučilište u Rijeci","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Stavak 3: Slijedom višegodišnjeg smanjenja broja novoupisanih studenata trebalo bi u materijalne troškove poslovanja i sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne infrastrukture uključiti trošak studiranja za sve studente, dakle i studente trećih zemalja pod jednakim uvjetima kao i za studente iz EU i to za sve studijske programe, neovisno o jeziku na kojem se izvode i na svim obrazovnim razinama.","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[54,"IVAN SABOL","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","(1) 2. materijalni troškovi poslovanja \nje malo nejasno jer su mnoge stvari materijalni troškovi poslovanja u znanosti a sada nisu obaveza instituta\nPogotovo je nejasno u kontekstu točke 4.\nSpada li onda provođenje znanstvenih projekata (izdatci za obavljanje znanstvene djelatnosti) isto u osnovnu komponentu? \n\n(1) 5. sredstva za znanstveno i stručno osposobljavanje i usavršavanje  \nNejasno, znači li to da institut u osnovnu komponentu može uračunati školarine za doktorande te određeni iznos materijalnih troškova istraživanja za pojedini doktorat?\nIsto ispada da se mogu platiti razni workshopovi /radionice i ostala usavršavanja iz osnovne komponente?\nAko da to će stvarno dovesti do procvata investiranja u znanost ali je pitanje održivosti?\n\n(1) 6.izdatke za studentski standard  \nNejasno što je to\n\nU Čl6 stavak 3 se pojašnjava da je to između ostalog i izgradnja smještaja za studente?\nZašto isto nije prošireno eksplicitno i na doktorske studente ali i posljedoktorande \n\nNpr umjesto studentski standard može pisati \n\"Izdatke za standard studenata i mladih znanstvenika\"\n\nPa onda sveučilišta mogu izgraditi studentski dom a instituti mogu izgraditi dormitorij za ugošćavanje stranih mladih znanstvenika (kao što to npr ima Max Planck) što uvelike olakšava međunarodnu mobilnost i efikasnije udovoljava strateškom cilju 1 dok fokus na studente samo dotiče cilj 3.\n\n\n(1) 8.sredstva za druge osnovne troškove\nU osnovnu proračunsku komponentu trebaju ući i rezervacije za sudske sporove proizašle iz nepoštivanja materijalnih prava (kao za još recentne  sporove u vezi uvjeta rada i osnovice za što nisu krivi sami instituti). Za slične stvari u budućnosti se isto treba uvažiti unaprijed\n\n(2)\nS obzirom da se članci pišu sa stavcima dolazi do dikrepance između nabrojanih točaka Čl5 St1 te sljedećih stavaka.\nStavak 2 tako pojašnjava točku 1 \nStavak 3 pojašnjava točku 2 itd što je frustrirajuće i podložno greškama\n\nMožda bi Čl5 stavke 2-8 trebalo izdvojiti u zaseban članak pa da stavke redosljedom odgovaraju redosljedu točaka Čl5 St1\n\nIsto vrijedi i za ostale nabrajalice\n\n(3)\"Materijalni troškovi poslovanja i sredstva za tekuće i investicijsko održavanje nastavne ..\"\nZašto su na listi gore to 2 točke a ovdje jedno objašnjenje. Nekonzistentnost dokumenta se treba popravitit\n\n(3) \"...materijala i sirovina poslovanja te materijala i dijelova za tekuće i investicijsko održavanje.. \"\nKapitalna oprema (infrastruktura) ima uključeno trošak materijala i sirovina za poslovanje ali i održavanje?\nPohvalno kao ideja ali izuzetno odudara od trenutnog stanja. Bilo bi svakako pohvalno da se iz projekata nemoraju izdvajati dodatni iznosi za tekuće održavanje (kroz service cost) ako je to uistinu financirano kroz osnovnu komponentu.\n\n(3) \"...uredskog materijala,  sitnog inventara ...računalnih usluga ...\"\nRačunalna (uredska) oprema nije nigdje eksplicitno navedena što je i dosada predstavljano iznimno sivu zonu.\nOvo je prilika da se definira položaj uredskog računala za znanstveni i nastavni rad. Je li to nužna oprema, uredski pribor ili hir znanstvenika koji se treba financirati iz projekata?\n\n(4) \"troškove sufinanciranja službenih putovanja  s ciljem obavljanja osnovne znanstvene\" \nKoliki je iznos sufinanciranja odlazaka na konferencije ili slična znanstvena službena putovanja na koje bi se imalo pravo kroz osnovno financiranje?\n\n(4)\"suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna\"\nMoguće je da bi došlo do diskriminacije ako se \"suradnicima zaposlenim na teret državnog proračuna\" sufinanciraju odlasci na konferencije a suradnicima zaposlenim na projekte se isto ne sufinancira? Nisu li već sad neki problemi u različitom tretmanu pa je problematično podlogu nejednakog tretmana fiksirati pravilnikom.\n\n(5)\"sufinanciranja  znanstvenog odnosno stručnog osposobljavanja \"\nOpet je iznos sufinanciranja nejasan.\nOpćenito ako je dio osnovne proračunske  komponente definirana kao \"Sredstva za znanstveno i stručno osposobljavanje i usavršavanje \" kako je moguće da samo dio toga ulazi u formulu za izračun osnovne komponenete?\n\nAko je smisao da bude dio onda i u definiciji treba odmah pisati dio.\nAko je poanta da institucija ima pravo na X znanstvnih usavršavanja godišnje ali smije poslati i više osoba na usavršavanje tako da svima umanji iznos koliko treba da svima sufinancira umanjeni iznos onda bi možda trebalo jednostavnije napisati sve\n\n(5) \"...troškove sufinanciranja doktorskog studija suradnika zaposlenih na teret državnog proračuna izvan javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta na kojemu je zaposlen ...\"\nŠto je ovo konkretno? Implicira se da doktorandi koji rade na institutu mogu dobiti dio sufinanciranja za školarine kroz osnovno financiranje. Ali je opet nejasno koliko je to sufinanciranje? \n\n(6)\"Izdatci za studentski standard obuhvaćaju troškove sufinanciranja rada studentskih udruga\"\n\"Pojašnjenje\" je vrlo šturo i nimalo ne razjašnjava Čl5 st1 6.\nZašto isto ne vrijedi i za udruge mladih znanstvenika?\n\n(8)\"Sredstva za druge osnovne troškove obuhvaćaju ...\"\nTreba ubaciti troškove sudskih sporova koji se vode protiv instituta a posljedica su nepridržavanja zakona koje propisuje ministarstvo (i.e dosadašnji sporovi oko uvjeta rada, osnovice i slično) gdje ministarstvo novac ne daje institutu iako radnici imaju osnovu pa nastane spor protiv instituta iako je ministarstvo krivo\n\n(8) \"kamate za primljene kredite\"\nImplicira se da bi institucije digle novac od banaka samoinicijativno a da proračun vraća kamate?\nNije li poanta da se za razvojne ciljeve (neka investicija za koju treba kredit) ugovori programsko financiranje (koje je beskamatno)?\nAko je problem agilnosti, tj da je nekoj instituciji predugo čekati novi programski ugovor ako se otvorilo nešto novo perspektivno što se treba brzo implementirati pa treba kredit, zar nije bolje u takvim slučajevima ostaviti mogućnost \"rebalansa\" programskog ugovora pa da se institucije mogu obratiti ministarstvu u posebnim situacijama (pa da se opet izbjegne plaćanje kamata)\n\nOsnovna komponenta bi trebala uključivati i neki  dio \"lufta\" za procjenu inflacije, rasta plaća i sličnoga\" što se ne izračunava na temelju podataka na dan pregovora nego uz taj točan iznos dodaje neku stavku za buduća usklađivanja.\nNpr ako su ukupni osnovni troškovi  bili X na dan ugovaranja, sigurno će ti troškovi biti +Y% sljedeće godine, pa još malo više u godini iza i tako do 4. godine ugovora. Svi ti godišnji porasti trebaju biti neka procjenjena stavka o kojoj se vodi briga unaprijed što u ovom prijednogu nije nigdje eksplicitno navedeno","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[55,"BLAŽENKA DIVJAK","Osnovna proračunska komponenta,\nČlanak 5.","Pregovara li se uopće o Osnovnoj proračunskoj komponenti? Ako se pregovara, onda je potpuno nejasno kako je to moguće. Ako pak se ova komponenta temelji na povijesnim podacima i godišnje se planira u državnom proračunu prema raspoloživosti sredstava, onda joj nije mjesto u programskom ugovoru.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[56,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nRazvojna proračunska komponenta","U stavku 11. nije jasno što se točno podrazumijeva pod pojmom „preustroj“? Misli li se ovdje i na unutarnji preustroj instituta (npr. osnivanje novog zavoda ili planirana kadrovska osnaženja)? Plan razvoja javnog znanstvenog instituta u smislu ljudskih potencijala uključen je u osnovnu komponentu. Ako se ovdje podrazumijevaju i promjene ustroja (koje prate i kretanja ljudskih potencijala) ističemo da inicijative za osnivanje novih/preustroj znanstvenih organizacijskih jedinica dolaze od znanstvenika te ih nije moguće kvalitetno planirati za buduće četverogodišnje razdoblje. Funkcionalni preustroj administracije također je teško planirati za četverogodišnje razdoblje uzimajući u obzir brzinu promjena i nove zahtjeve poslovanja. Ponekad preustroj proizlazi i iz posebnih Zakona kao npr. sada Zakon o osiguravanju kvalitete. Predlažemo pojasniti odredbu ovog stavka.","Nije prihvaćen","Predlagatelj je mišljenja kako je stavak 11. jasan."]
[57,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nRazvojna proračunska komponenta","Predlažemo u sklopu internacionalizacije rezultata uključiti i troškove objave znanstvenih radova u časopisima s međunarodnom recenzijom, koji nisu nužno s međunarodnim autorstvom.","Nije prihvaćen","Predloženo je obuhvaćeno predloženim stavkom 4."]
[58,"IVAN SABOL","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nRazvojna proračunska komponenta","Treba definirati da su sredstva dobivena kroz razvojnu proračunsku komponentu namijenska za tu svrhu te se nesmiju koristiti u druge svrhe","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[59,"DAMIR STANZER","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Stavak 7 čini se smisleni(ji)m ukoliko se pregovori vode na relaciji Ministarstvo-Sveučilište-Fakultet, a ne Ministarstvo-Fakultet. \n\n\"Izgradnja nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture podrazumijeva sufinanciranje izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata namijenjenih obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti, sufinanciranje nabave opreme namijenjene obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti te sufinanciranje učinkovitog upravljanja energetskim resursima, učinkovitog gospodarenja otpadom, podizanja razine energetske učinkovitosti zgrada, uvođenja energetski učinkovitog sustava grijanja i hlađenja odnosno prelaska na obnovljive izvore energije kako bi se smanjili financijski izdatci za energente i doprinijelo očuvanju okoliša.\"","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[60,"DAMIR STANZER","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Sintagma \"modernizacija studijskih programa\" (stavak 2) je dosta nejasna, a čini se da se ne odnosi na zadnju stavku objašnjenja - \"jačanje nastavničkih kompetencija sudjelovanjem u akreditiranim obrazovnim programima.\" Jačanje nastavničkih kompetencija ne znači modernizaciju studijskih priograma. Prijedlog: brisati taj zadnji dio rečenice. \n\nOsim toga, uvođenje sve više digitalnih alata za provjeru znanja, vještina i kompetencija studenata se možda čini modernim, uostalom - sve digitalne metode se već odavno koriste, ali to ne bi trebao biti naplativi cilj sam po sebi. Izbor najboljih metoda provjere znanja treba prepustiti procjeni onih koji neposredno sudjeluju u nastavi.  Prijelog: brisati taj dio rečenice.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[61,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","U stavku 5. predlažemo da se pojam „jačanje različitosti“ zamijeni pojmom „uvažavanje različitosti“ jer nije strateški cilj umjetno „jačati“ različitosti u društvu, već je upravljati neizbježnim i već nastalim različitostima. Pored navedenog, postoje i drugi interesi i potrebe zajednice koji nisu obuhvaćeni predloženom formulacijom, zbog čega predlažemo proširiti nabrojano. U stavku 6. predlažemo korištenje apstraktnijih termina za naglašavanje međunarodne mobilnosti i međunarodne suradnje umjesto kodificiranja aktualnih trendova koji će se potencijalno za nekoliko godina smatrati zastarjelima. Iz stavka 10. u naravi proizlazi intencija smanjenja broja zaposlenih. Imajući u vidu jaču pregovaračku poziciju Ministarstva u pregovaračkom procesu, zabrinjava mogućnost u kojoj bi Ministarstvo moglo prisiljavati ustanove u sustavu na smanjenje broja zaposlenih unatoč izostanku objektivnih poslovnih razloga ustanove da takvu „funkcionalnu integraciju usmjerenu na objedinjavanje stručnih službi i smanjenje broja studija“ prihvati. U stavku 11. predlažemo nadopunu s povezivanjem javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta.","Djelomično prihvaćen","U stavku 5. riječi: \"jačanje različitosti\" zamijenit će se riječima: \"uvažavanje različitosti\"."]
[62,"Umjetnička akademija u Splitu","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Predlaže se izmijeniti članak 6. stavak (4) tako da glasi: \"(4) Internacionalizacija rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa podrazumijeva organiziranje međunarodnih konferencija za diseminaciju znanstvenih spoznaja ili međunarodnih istraživačko-umjetničkih i umjetničkih konferencija i izložbi umjetničkih ostvarenja i projekata u Hrvatskoj te prezentiranje rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa u inozemstvu.\"","Nije prihvaćen","Predlagatelj je mišljenja kako je predloženo obuhvaćeno stavkom 4."]
[63,"Sveučilište u Zagrebu","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Predlaže se izmijeniti članak 6. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 7.) tako da glasi:\n\n\"Članak 7.\n(1) Razvojna proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta obuhvaća sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske kojima se financira ostvarivanje razvojnih ciljeva, a koji se odnose na: \n1. modernizaciju studijskih programa \n2. razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda \n3. internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \n4. razvoj programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici, s posebnim naglaskom na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti u visokom obrazovanju i znanosti \n5. poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucijske suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta i udruženja visokoškolskih institucija u umjetničkom području\n6. izgradnju nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture \n7. razvoj programa od posebnog utjecaja na gospodarstvo i društveni razvoj \n8. provedbu projekata od interesa za Republiku Hrvatsku \n9. organizacijsku i funkcionalnu integraciju javnih visokih učilišta \n10. preustroj javnih znanstvenih instituta \n11. upravljanje intelektualnim vlasništvom i komercijalizaciju rezultata istraživanja, znanstvenih projekata i programa \n12. ostvarivanje drugih ciljeva u skladu s nacionalnim strateškim smjernicama i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(2) „Modernizacija studijskih programa“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo:  \n1. usklađivanje studijskih programa s potrebama tržišta rada i Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom\n2. uvođenje suvremenih metoda i tehnologija poučavanja u nastavi\n3. uvođenje digitalnih alata za provjeru znanja, vještina i kompetencija studenata\n4. jačanje nastavničkih kompetencija sudjelovanjem u akreditiranim obrazovnim programima. \n(3) „Razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo: \n1. financiranje projektiranja, izgradnje, rekonstrukcije i adaptacije objekata studentskog smještaja i prehrane te studentskih sportskih objekata\n2. financiranje opremanja objekata studentskog smještaja i prehrane te studentskih sportskih objekata\n3. unaprjeđenje pružanja usluga studentima\n4. osnivanje studentskih poduzetničkih centara za razvoj poduzetničkih ideja\n5. osnivanje studentskih inkubatora\n6. osnivanje centara za karijere i profesionalnu orijentaciju\n7. osnivanje savjetovališta za studente. \n(4) „Internacionalizacija rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo: \n1. organiziranje međunarodnih konferencija za diseminaciju znanstvenih spoznaja u Republici Hrvatskoj\n2. organiziranje međunarodnih izložbi umjetničkih ostvarenja u Republici Hrvatskoj\n3. predstavljanje rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa u inozemstvu \n4. predstavljanje inovacija na domaćim i međunarodnim sajmovima inovacija. \n(5) „Razvoj programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici, s posebnim naglaskom na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti u visokom obrazovanju i znanosti“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo: \n1. pokretanje programa cjeloživotnog obrazovanja usklađenih s Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom\n2. provedbu radionica ili predavanja na temu promicanja različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti\n3. izradu elaborata i studija od interesa za Republiku Hrvatsku koje se odnose na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti. \n(6) „Poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucijske suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo:\n1. sufinanciranje odlazne i dolazne međunarodne mobilnosti nastavnika ili suradnika koja uključuje održavanje nastave na inozemnom visokom učilištu\n2. pokretanje združenih studija koji se izvode u suradnji s inozemnim visokim učilištem\n3. uključivanje visokog učilišta u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta. \n(7) „Izgradnja nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture“  podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo:\n1. financiranje izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata namijenjenih obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti\n2. financiranje nabave opreme namijenjene obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti\n3. financiranje učinkovitog upravljanja energetskim resursima, učinkovitog gospodarenja otpadom, podizanja razine energetske učinkovitosti zgrada, uvođenja energetski učinkovitog sustava grijanja i hlađenja odnosno prelaska na obnovljive izvore energije kako bi se smanjili financijski izdatci za energente i doprinijelo očuvanju okoliša. \n(8) „Razvoj programa od posebnog utjecaja na gospodarstvo i društveni razvoj“ podrazumijeva provedbu primijenjenog istraživanja koje obuhvaća industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj s ciljem stjecanja novih znanja i vještina namijenjenih razvoju novih proizvoda, procesa ili usluga, odnosno postizanju znatnog poboljšanja postojećih proizvoda, procesa ili usluga, a može obuhvaćati i izradu prototipova, demonstracijske aktivnosti, pilot-projekte te ispitivanje i provjeru novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga u okruženju koje odražava operativne uvjete. \n(9) „Provedba projekata od interesa za Republiku Hrvatsku“ podrazumijeva formaliziranu suradnju stručnjaka zaposlenih na javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu u projektima od javnog interesa iz nadležnosti državnog ili javnog tijela, po potrebi i na zahtjev navedenih tijela, koji se provode u okviru redovnog rada javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(10) „Organizacijska i funkcionalna integracija javnih visokih učilišta“ podrazumijeva organizacijske reforme s ciljem pravne integracije javnih visokih učilišta koja djeluju u istom području ili polju, s ciljem pravne integracije javnih fakulteta ili javnih umjetničkih akademija javnom sveučilištu, s ciljem funkcionalne integracije usmjerene na objedinjavanje stručnih službi, nastavne, znanstvene i umjetničke opreme, objedinjavanje i smanjenje broja studija te s ciljem uvođenja digitalnih oblika poslovanja ili smanjenja administrativnih troškova poslovanja unutar javnog sveučilišta, javnog fakulteta odnosno javne umjetničke akademije. \n(11) „Preustroj javnih znanstvenih instituta“ podrazumijeva organizacijske reforme s ciljem pravne integracije javnih znanstvenih instituta koji djeluju u istom području ili polju, s ciljem funkcionalne integracije usmjerene na objedinjavanje stručnih službi i znanstvene opreme te s ciljem uvođenja digitalnih oblika poslovanja ili smanjenja administrativnih troškova poslovanja. \n(12) „Upravljanje intelektualnim vlasništvom i komercijalizacija rezultata istraživanja, znanstvenih projekata i programa“ podrazumijeva sufinanciranje patentnih prijava i drugih oblika intelektualnog vlasništva podnesenih na osnovi rezultata znanstvenih projekata te sufinanciranje prijenosa rezultata istraživanja s ciljem njihova daljnjeg razvoja ili korištenja u razvoju i komercijalizaciji novih proizvoda ili usluga. \n(13) Razvojna proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta treba pridonijeti ostvarenju strateških i posebnih ciljeva definiranih u članku 5. ove Uredbe.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[64,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","(1) Prijedlog preformulacije razvojnih ciljeva 3, 4, 6 i 11:\n3. internacionalizaciju, povećanje vidljivosti i odjeka te otvoreni pristup rezultatima znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \n4. razvoj programa kojima se jača znanstvena čestitost i društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici, s posebnim naglaskom na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti u visokom obrazovanju i znanosti \n6. izgradnju nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture na nacionalnoj razini, kao i uključivanje u istraživačke infrastrukture u Europskom istraživačkom prostoru (ESFRI infrastrukture)\n11. upravljanje intelektualnim vlasništvom na način koji osigurava komercijalizaciju rezultata istraživanja, znanstvenih projekata i programa, ali i otvoreni pristup i ponovnu upotrebljivost rezultata uz poštivanje prava autora korištenjem otvorenih licencija.\n\n(2) Modernizacija studijskih programa podrazumijeva usklađivanje studijskih programa s potrebama tržišta rada i Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom, uvođenje suvremenih metoda i tehnologija poučavanja u nastavi, uvođenje i izradu otvorenih obrazovnih sadržaja, uvođenje digitalnih alata za provjeru znanja, vještina i kompetencija studenata, osnivanje studentskih poduzetničkih centara za razvoj poduzetničkih ideja te jačanje nastavničkih kompetencija sudjelovanjem u akreditiranim obrazovnim programima.\n(3) Razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda podrazumijeva sufinanciranje izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata studentskog smještaja i prehrane, knjižnica i prostora za učenje i grupni rad, unaprjeđenje pružanja usluga studentima, osnivanje studentskih inkubatora, osnivanje centara za karijere i profesionalnu orijentaciju te savjetovališta za studente.\n(4) Internacionalizacija, povećanje vidljivosti i odjeka te otvoreni pristup rezultatima znanstvenih i umjetničkih projekata i programa podrazumijevaju organiziranje međunarodnih konferencija za diseminaciju znanstvenih spoznaja ili međunarodnih izložbi umjetničkih ostvarenja u Hrvatskoj, prezentiranje rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa u inozemstvu, ostvarivanje otvorenog pristupa publikacijama i drugim rezultatima znanstvenog i umjetničkog rada te ostvarivanje principa otvorene znanosti.\n(5) Razvoj programa kojima se jača znanstvena čestitost i društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici, s posebnim naglaskom na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti u visokom obrazovanju i znanosti podrazumijeva pokretanje programa cjeloživotnog obrazovanja usklađenih s Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom, provedbu radionica ili predavanja na temu promicanja različitosti, osiguravanje otvorene dostupnosti rezultata studentskih radova, osiguravanje otvorenosti te višestruke upotrebljivosti obrazovnih sadržaja, pravičnost, socijalnu uključivost i participativnost u znanstvenim i nastavnim procesima te izradu elaborata i studija od interesa za Republiku Hrvatsku koje se odnose na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti.\n…\n(7) Izgradnja nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture na nacionalnoj razini, kao i uključivanje u istraživačke infrastrukture u Europskom istraživačkom prostoru (ESFRI infrastrukture) podrazumijeva sufinanciranje planiranja, izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata namijenjenih obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti, sufinanciranje nabave opreme namijenjene obavljanju nastavne, znanstvene i umjetničke djelatnosti te sufinanciranje učinkovitog upravljanja energetskim resursima, učinkovitog gospodarenja otpadom, podizanja razine energetske učinkovitosti zgrada, uvođenja energetski učinkovitog sustava grijanja i hlađenja odnosno prelaska na obnovljive izvore energije kako bi se smanjili financijski izdatci za energente i doprinijelo očuvanju okoliša. Također podrazumijeva planiranje i razvoj sustava, postrojenja, uređaja i resursa, uključujući informacije i podatke (i njihove zbirke) potrebne za provedbu znanstveno-istraživačkog rada i pospješivanje inovacija te različite usluge i socijalne i komunikacijske mreže, potrebne istraživačima u procesu istraživanja i komuniciranja rezultata. Cilj podrazumijeva razvoj navedenih infrastruktura na nacionalnoj razini, kao i uključivanje u postojeće europske infrastrukture.\n…\n(12) Upravljanje intelektualnim vlasništvom na način koji osigurava komercijalizaciju rezultata istraživanja, znanstvenih projekata i programa, ali i otvoreni pristup i ponovnu upotrebljivost rezultata uz poštivanje prava autora podrazumijeva sufinanciranje patentnih prijava i drugih oblika intelektualnog vlasništva podnesenih na osnovi rezultata znanstvenih projekata, sufinanciranje prijenosa rezultata istraživanja s ciljem njihova daljnjeg razvoja ili korištenja u razvoju i komercijalizaciji novih proizvoda ili usluga, te sufinanciranje usluga pravnog savjetovanja u svrhu izrade institucijskih pravilnika o postupanju s autorskim djelima u svrhu osiguravanja otvorene dostupnosti i ponovne upotrebljivosti.","Nije prihvaćen","Ciljevi vezani uz razvojnu proračunsku komponentu propisani su člankom 101. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te iste nije moguće mijenjati."]
[65,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","članak 6. stavak 3. \n• prijedlog dopune: (3) Razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda podrazumijeva sufinanciranje izgradnje, rekonstrukcije, adaptacije i opremanja objekata studentskog smještaja i prehrane, unaprjeđenje pružanja usluga studentima, unaprjeđenje kriterija za ostvarivanja prava na subvencionirano stanovanje u skladu sa strateškim odrednicama Sveučilišta te ujednačavanje kvota za subvencionirano stanovanje na nacionalnoj razini na svim sveučilištima, osnivanje studentskih inkubatora, osnivanje centara za karijere i profesionalnu orijentaciju te savjetovališta za studente.\n\nčlanak 6. stavak 9.\n• Potrebno je razjasniti pojam formalizirane suradnje ako na projektu koji je ocijenjen kao projekt od interesa za Republiku Hrvatsku, a provodi ga javno visoko učilište, radi stručnjak koji je zaposlen na tom istom javnom visokom učilištu (koji je nositelj projekta). Jesu li to dodatci na plaću, stimulacije, a ako jesu, u kojoj su skupini osnovnih proračunskih troškova? \n\nčlanak 6. stavak 10.\n• U dijelu Uredbe koji opisuje razvojnu proračunsku komponentu kao jedan od ciljeva navodi se organizacijska reforma s ciljem pravne integracije javnih visokih učilišta i to onih koji djeluju u istom području ili polju (članak 6, stavak 10). Nije jasno što se pod navedenim točno podrazumijeva, osobito kad se ima u vidu da se ovom Uredbom definira zasebno programsko financiranje za svaki fakultet što je u suprotnosti s idejom funkcionalne integracije te se fakultetima omogućava posebno programsko financiranje.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[66,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Članak 6. Uredbe pobliže uređuje razvojnu proračunsku komponentu javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. S obzirom da su stavke razvojne proračunske komponente izrijekom prenesene iz Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022,  članak 110. stavak 1.) postavljamo pitanje mogu li se u članak 6. stavak 1. dodavati nove i/ili mijenjati postojeće stavke. Ako se mogu mijenjati i/ili dodavati nove stavke, predlažemo da se u članak 6. stavak 1. uvrste određene stavke izvedbene proračunske komponente, odnosno „prijave i realizacije kompetitivnih projekata“ (kako je navedeno u članku 7. stavak 1. točka 3.), „poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucionalne suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta“ ( kako je navedeno u članku 7. stavak 1. točka 8.) i „jačanje konkurentnosti mladih znanstvenika“ (članak 7. stavak 1. točka 9.). \nTakođer predlažemo u članak 6. stavak 1. dodati novu točku „jačanje ljudskih potencijala stručnih službi“, kojom se sukladno članku 6. stavak 13. doprinosi „ostvarenju strateških i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. ove Uredbe“, odnosno omogućuje namjenu sredstava razvojne proračunske komponente za ostvarenje istoimenog cilja - jačanja ljudskih potencijala stručnih službi.\nUnošenjem navedenih promjena članak 6. stavak 1. bi glasio na sljedeći način:\n Članak 6. \n(1) Razvojna proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta obuhvaća sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske kojima se financira ostvarivanje razvojnih ciljeva, a odnose se na: \n1. modernizaciju studijskih programa \n2. razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda \n3. prijave i realizacije kompetitivnih projekata\n4. internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \n5. razvoj programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici, s posebnim naglaskom na jačanje različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti u visokom obrazovanju i znanosti \n6.izgradnju nove i okrupnjavanje postojeće nastavne, znanstvene i umjetničke infrastrukture \n7. razvoj programa od posebnog utjecaja na gospodarstvo i društveni razvoj \n8. poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucionalne suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta\n9. provedbu projekata od interesa za Republiku Hrvatsku \n10. jačanje konkurentnosti mladih znanstvenika\n11. jačanje ljudskih potencijala stručnih službi\n12. organizacijsku i funkcionalnu integraciju javnih visokih učilišta \n13. preustroj javnih znanstvenih instituta \n14.upravljanje intelektualnim vlasništvom i komercijalizaciju rezultata istraživanja, znanstvenih projekata i programa \n15. ostvarivanje drugih ciljeva u skladu s nacionalnim strateškim smjernicama i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.  \n…\nSmatramo da bi unošenje ovih stavki u razvojnu proračunsku komponentu više doprinijelo njihovoj provedbi, odnosno provedbi strateških i posebnih ciljeva iz članka 4. ove Uredbe na koje se te stavke naslanjaju, nego ako se samo navode u izvedbenoj proračunskoj komponenti.\nZaključno, predlažemo dodati opis članka 6. stavak. 1. točka 12., kao što je istovjetna točka opisana u članku 7. stavak 13. koji regulira izvedbenu proračunsku komponentu.","Nije prihvaćen","Ciljevi vezani uz razvojnu proračunsku komponentu propisani su člankom 101. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te iste nije moguće mijenjati."]
[67,"Fakultet organizacije i informatike","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Razvojni ciljevi se trebaju formulirati u suradnji s visokim učilištima i njihovim strategijama razvoja.\nPojasniti što je internacionalizacija projekata te koji su to projekti od posebnog interesa za RH. \nU razvojnim ciljevima nedostaju razvojne teme koje su prioritetne teme svih strateških europskih i svjetskih dokumenata, a tiču se umjetne inteligencije, IoT-a, privatnosti i dr. i njihovog utjecaja na učenje i poučavanje te kvalitetu.\nČlanak 6. stavak 2. Treba li ovdje staviti i studijske programe na engleskom jeziku? Što je s ljetnim školama? Intenzivnim programima?\nČlanak 6. stavak 3. Objekata za provođenje studentskog sporta - nedostaju dvorane","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[68,"Sveučilište Jurja Dobrile u Puli","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Modernizacija studijskih programa trebala bi uključivati i snaženje suvremenih programa stručne prakse. S tim u vezi članak 6. stavak 2. potrebno je dopuniti na način da se iza riječi centara za razvoj poduzetničkih ideja dodaju nove riječi koje glase : \"snaženje suvremenih programa stručne prakse\"","Nije prihvaćen","Predlagatelj je mišljenja kako je navedeno obuhvaćeno stavkom 2."]
[69,"Sveučilište u Rijeci","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Stavak 1: Trebalo bi dodati točku 13. doprinos otvorenoj znanosti te posljedično i novi stavak:\n(14) Doprinos otvorenoj znanosti prepoznat će se promoviranjem sustava vrednovanja koji afirmira pokazatelje kvalitete koji doprinose otvorenosti istraživanja i obrazovanja u svim svojim segmentima u skladu s FAIR principima.","Nije prihvaćen","Ciljevi vezani uz razvojnu proračunsku komponentu propisani su člankom 101. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te nije moguće dodati cilj pod nazivom dopirnos otvorenoj znanosti."]
[70,"IVAN SABOL","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","(1) 1-2.\nS obzirom na kasnije Obrazloženje u kojem se cilja na \"C3.2. „Podizanje istraživačkog i inovacijskog kapaciteta“ te R1 „Reforma i jačanje kapaciteta javnog znanstveno-istraživačkog sektora“  nejasno je zašto razvojna komponenta počinje studentskim programima i standardom?\n\nSmislenije bi bilo da se započinje sa infrastrukturom, ljudskim kapacitetima, umrežavnajem i internacionalizacijom kako bi ti studenti imali gdje i što raditi kvalitetno\n\n(1) \"3.internacionalizaciju rezultata znanstvenih \"\nNejasno preklapanje sa osnovnom komponentom.\nNaime u Čl5 St4 stoje troškovi sufinanciranja službenih putovanja s ciljem obavljanja osnovne znanstvene djelatnosti (~ konferencije).\nOvdje je to razvojna komponenta kao organizacija ili sudjelovanje na međunarnodnim konferencijama.\nJel zamišljeno da se dio putovanja sufinancira iz osnovne ali da institucija može tražiti dodatan kapacitet za konferencije kroz razvojnu komponentu?\nI što to onda znaći za sljedeći ciklus programskog financiranja?\n\nNpr povijesno je ostvareno 5 putovanja godišnje pa osnovna komponenta ima toliko. Institucija želi još 2 putovanja godišnje kroz razvojnu komponentu.\nZnači li to da će u drugom programskom ugovoru institucija imati pravo na 7 putovanja jer je toliko ostvareno u prethodnom periodu kroz razvoj?\n\n(1) 5. \"...u mreže sveučilišta ...\"\nZašto su samo mreže sveučilišta naglašene?\n\n(7) \"sufinanciranje nabave opreme namijenjene obavljanju nastavne, znanstvene ..., učinkovitog gospodarenja otpadom\"\nNeobično je vidjeti da su nabava boljih kanti za smeće (gospodarenje otpadom) i nabava linearnog akceleratora (oprema za znanstveni rad) u istom košu.\nPogotovo s obzirom da su to odvojeni strateški ciljevi. 1. znanstvena izvrsnost i 4 društvena odgovornost.\nDokument bi trebao različitu težinu davati razvojnim idejama ovisno o cilju koji ispunjuju pa bi ih stoga bilo smisleno i razdvojeno prikazivati pri pripremi i kasnijoj evaluaciji programskog ugovora.\n\n(9)\"Provedba projekata od interesa za Republiku Hrvatsku ..., koji se provodi u okviru redovnog rada javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.  \"\nNekako stjećem dojam da se tu cilja na Veterinarski institut koji upravo provodi takve aktivnosti u \"okviru redovnog rada javnog  javnog znanstvenog instituta.\"\nIspada da se cilja na nešto postojeće (redovni rad?) a to svakako nije razvojno nego bi trebalo biti pod osnovno-\nRazvojna komponenta bi bila kada bi državno ili javno tijelo došlo sa novim zahtjevom ili sa povećanom potrebom. Pa to treba možda eksplicitnije razajasniti/razlikovati u dokumentu","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[71,"BLAŽENKA DIVJAK","Razvojna proračunska komponenta,\nČlanak 6.","Kako se došlo do inicijalnog prijedloga razvojnih ciljeva? Naime, razvojni ciljevi su se trebali formulirati u suradnji s visokim učilištima (u strukturiranom postupku i razmejrnoj zastupljenosti) ili se trebalo ostaviti visokim učilištima da ih formuliraju samostalno u skladu sa svojim razvojnim strategijama. \n(2)  U kakvom je odnosu taj cilj sa ciljem iz Čl. 4.? Unapređenje nastavničkih i istraživačkih kompetencija također nije navedeno. \n(3) Nejasno je što znači \"internacionalizacija rezultata projekata\" iz 3. i je li stvarno prioritet organiziranje konferencija (da se olakša stjecanje uvjeta za napredovanje?)? \n(8)Tko definira koji su to \"projekti od posebnog interesa za RH\"? \nU razvojnim cljevima je u izostala komponenta utjecaja suvremene tehnologije na ishode učenja i to u vrijeme kada razvoj umjetne inteligencije dominantna globalna razvojna tema.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[72,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIzvedbena proračunska komponenta","Predlažemo među razvojne ili izvedbene ciljeve inkorporirati i poticanje izvrsnosti u znanstvenoistraživačkom radu (npr. nagrađivanje za najuspješniji rad).","Nije prihvaćen","Podizanje znanstvene izvrsnosti je strateški cilj propisan člankom 4."]
[73,"Institut za filozofiju","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Predlažemo da se čl. 7. st. 6 premjesti među osnovne proračunske komponente (čl. 5., st. 7.) uz izmjenu \"znanstvenih i stručnih knjiga te udžbenika\" umjesto \"udžbenika, znanstvenih monografija i zbornika radova\".","Nije prihvaćen","Predlagatelj je mišljenja kako se ne radi o osnovnoj proračunskoj komponenti propisanoj člankom 100. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[74,"DAMIR STANZER","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Stavak 3) Nejasno je što u kontekstu javnog financiranja programskim ugovorom konkretno znači dodjeljivanje stipendija studentima prijediplomskih i diplomskih studija financiranih iz vlastitih izvora javnog visokog učilišta. Hoće li učilište stipendije isplaćene iz vlastitih sredstava naknadno dobivati refundirane iz javnih sredstava? Ako su stipendije iz vlastitih sredstava jedan od ciljeva ili pokazatelja u izvedbenoj komponenti javnog financiranja, onda on služi nekakvom javnom financiranju. Bilo bi dobro razjasniti.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[75,"DAMIR STANZER","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Stavak 2) Prilično je konfuzna a i šokantna rečenica \"Modernizacija studijskih programa podrazumijeva ....., optimizacijom broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika s normom opterećenja u nastavi na svim prijediplomskim i diplomskim studijima na javnom visokom učilištu....\" \nNejasno je kakve veze \"modernizacija studijskih programa\" ima  s \"optimizacijom broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika s normom opterećenja u nastavi\", a nejasno je što ta \"optimizacija\" konkretno znači. Ako to znači da je \"moderniji\" onaj studijski program kojeg ne izvode stalno zaposleni nastavnici i suradnici, već umjesto njih u što većem broju honorarni nastavnici na short-term ugovorima,  onda to svakako nije dobar cilj niti pokazatelj.\n\nPrijedlog: brisati iz teksta \"optimizaciju broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika s normom opterećenja u nastavi\".","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[76,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","U stavku 1. predlažemo predviđanje stimulacije u vidu povećanja financiranja onih ustanova koje zapošljavaju strance ili osobe koje nisu završile doktorski studij na matičnom Sveučilištu. Također predlažemo predviđanje iste stimulacije za one ustanove koje ostvaruju svoje ciljeve zahvaljujući zapošljavanju dodatnog kadra na teret vlastitih prihoda. U stavku 10. nije jasno na što se misli? Jer, u ovom trenutku projekti odlazne mobilnosti asistenata/viših asistenata podrazumijevaju da te osobe imaju ugovor na matičnoj ustanovi, za razliku od poruke ovog stavka/cilja.\nU stavku 2. predlažemo brisanje formulacije „optimizacijom broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika s normom opterećenja u nastavi na svim prijediplomskim i diplomskim studijima na javnom visokom učilištu“ jer ista nema nužnu korelaciju s definiranim ciljem „modernizacija studijskih programa\".","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[77,"Umjetnička akademija u Splitu","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Predlaže se izmijeniti članak 7. stavke (1) točku 6,, (6), (7) i (11) tako da glase: \n(1) 6. Održavanje znanstvenih, umjetničkih i stručnih skupova\n(6) Izdavačka djelatnost podrazumijeva sufinanciranje autorskog honorara, grafičke pripreme, tiska, recenziranja, lektoriranja i uređivanja udžbenika, znanstvenih i umjetničkih monografija i zbornika radova.\n(7) Održavanje znanstvenih, umjetničkih i stručnih skupova podrazumijeva organizaciju i realizaciju znanstvenog, umjetničkog ili stručnog skupa na kojem se iznose najnovije znanstvene, umjetničke i stručne spoznaje u području ili polju. \n(11) Popularizacija znanosti i umjetnosti podrazumijeva održavanje dana otvorenih vrata, prezentacije znanstvenih projekata i novih znanstvenih postignuća, umjetničkih izložbi, projekata i istraživanja te druga događanja namijenjena mladima s ciljem popularizacije znanosti i umjetnosti.","Djelomično prihvaćen","Stavak 11. doradit će se na način da glasi: \"Popularizacija znanosti i umjetnosti podrazumijeva održavanje dana otvorenih vrata, prezentacije znanstvenih projekata i novih znanstvenih postignuća, umjetničkih izložbi te druga događanja namijenjena mladima s ciljem popularizacije znanosti i umjetnosti.\""]
[78,"Sveučilište u Zagrebu","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Predlaže se izmijeniti članak 7. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 8.) tako da glasi:\n\n\"(1) Izvedbena proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta obuhvaća sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske kojima se financira ostvarivanje izvedbenih ciljeva koji se odnose na: \n1. modernizaciju studijskih programa \n2. unaprjeđivanje studentskog standarda \n3. prijave i realizacije kompetitivnih projekata \n4. internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \n5. izdavačku djelatnost \n6. održavanje znanstvenih, umjetničkih i stručnih skupova\n7. provođenje programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici \n8. poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucijske suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta \n9. jačanje konkurentnosti mladih znanstvenika, umjetnika i suradnika\n10. popularizaciju znanosti i umjetnosti \n11. ostvarivanje drugih ciljeva u skladu s nacionalnim strateškim smjernicama i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(2) „Modernizacija studijskih programa“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo:\n1. stjecanje znanja i vještina studenata na temelju rada na projektu\n2. stjecanje znanja i vještina studenata aktivnim sudjelovanjem u pisanju znanstvenih i stručnih radova\n3. stjecanje praktičnih kompetencija studenata pohađanjem stručne prakse kod javnih i privatnih subjekata\n4. stjecanje praktičnih znanja i vještina studenata pisanjem i/ili provedbom zajedničkih projekata s nastavnicima\n5. stjecanje praktičnih znanja i vještina studenata sudjelovanjem na nacionalnim i međunarodnim natjecanjima u području studija\n6. optimizacijom broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika s normom opterećenja u nastavi na svim prijediplomskim, diplomskim i poslijediplomskim doktorskim studijima na javnom visokom učilištu\n7. jačanje nastavničkih kompetencija sudjelovanjem u akreditiranim obrazovnim programima\n8. usklađivanje upisnih kvota na studije s potrebama tržišta rada odnosno preporukama za obrazovnu upisnu politiku i politiku stipendiranja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje\n9. poticanje upisa budućih studenata na studijske programe\n10. pokretanje studijskih programa na javnom visokom učilištu usklađenih s potrebama tržišta rada i standardom kvalifikacije upisanim u Registar Hrvatskog kvalifikacijskog okvira\n11. snažnije pridonošenje prolaznosti studenata na temelju unaprjeđenja kvalitete poučavanja, ocjenjivanja i vrednovanja. \n(3) „Unaprjeđivanje studentskog standarda“ podrazumijeva dodjeljivanje stipendija studentima prijediplomskih, diplomskih i poslijediplomskih doktorskih studija financiranih iz vlastitih izvora javnog visokog učilišta. \n(4) „Prijava i realizacija kompetitivnih projekata“ podrazumijeva financiranje prijave kompetitivnog projekta ugovorenog za financiranje ili pozitivno ocijenjene prijave kompetitivnog projekta koji je predložen za financiranje, a nije financiran radi nedostatnih sredstava. \n(5) „Internacionalizacija rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa“ podrazumijeva uspješnu realizaciju međunarodnoga znanstvenog ili umjetničkog projekta čiji je nositelj javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut te objavu znanstvenih radova s međunarodnim autorstvom ili koautorstvom nastavnika, znanstvenika ili suradnika u znanstvenim časopisima rangiranima u indeksnim bazama SCOPUS i WoS, A1 časopisima te međunarodno recenziranim zbornicima. \n(6) „Izdavačka djelatnost“ podrazumijeva sufinanciranje recenziranja, lektoriranja, uređivanja, grafičke pripreme, korekture, tiska i autorskog honorara sveučilišne nastavne literature (primjerice udžbenika, priručnika i dr.), znanstvenih i umjetničkih monografija i zbornika radova.\n(7) „Održavanje znanstvenih, umjetničkih i stručnih skupova“ podrazumijeva organizaciju i realizaciju znanstvenog, umjetničkog ili stručnog skupa na kojemu se iznose najnovije znanstvene, umjetničke i stručne spoznaje. \n(8) „Provođenje programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo:\n1. pružanje usluga javnim i privatnim subjektima u razvoju obrazovanja i kulture\n2. izvođenje programa cjeloživotnoga obrazovanja usklađenih s Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom\n3. provedbu radionica ili predavanja na temu promicanja različitosti, pravičnosti i socijalne uključivosti. \n(9) „Poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucijske suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta“ podrazumijeva primjerice, ali ne isključivo: \n1. istraživački boravak nastavnika, znanstvenika, umjetnika ili suradnika na inozemnom visokom učilištu ili znanstvenom institutu u trajanju najmanje mjesec dana\n2. odlaznu i dolaznu međunarodnu mobilnost studenata u trajanju od najmanje jednog semestra\n3. izvođenje združenih studija koji se izvode u suradnji s inozemnim visokim učilištem \n4. uključenost javnog visokog učilišta u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta.\n(10) „Jačanje konkurentnosti mladih znanstvenika, umjetnika i suradnika“ podrazumijeva stjecanje poslijediplomske kvalifikacije ili poslijedoktorsko usavršavanje na visokom učilištu odnosno znanstvenom institutu na kojemu nije zaposlen te samostalno vođenje kompetitivnog znanstvenog ili umjetničkog projekta od strane nastavnika, znanstvenika, umjetnika ili suradnika u ranoj fazi karijere.\n(11) „Popularizacija znanosti i umjetnosti“ podrazumijeva održavanje dana otvorenih vrata, javna predstavljanja znanstvenih i umjetničkih projekata te novih znanstvenih postignuća, umjetničkih izložbi te drugih događanja s ciljem popularizacije znanosti i umjetnosti.\n(12) „Ostvarivanje drugih ciljeva u skladu s nacionalnim strateškim smjernicama i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta“ podrazumijeva primjerice, financiranje institucionalnih projekata za strateški ciljana istraživanja, kreiranje politika fleksibilne organizacije rada, poticanje zapošljavanja nastavnika, znanstvenika, umjetnika ili suradnika pružatelja skrbi i dr.\n(13) Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut kao izvedbene ciljeve može predložiti i vlastite institucijske ciljeve koji će biti sastavni dio izvedbenih ciljeva. \n(14) Vlastiti institucijski ciljevi javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta moraju biti usklađeni s nacionalnim strateškim ciljevima i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(15) Izvedbena proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta treba pridonijeti ostvarenju strateških i posebnih ciljeva definiranih u članku 5. ove Uredbe.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[79,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Članak 7.\n(1) Prijedlog izmjene izvedbenog cilja 4:\n4. internacionalizaciju, povećanje vidljivosti i odjeka te otvoreni pristup rezultatima znanstvenih i umjetničkih projekata i programa.\n(5) Internacionalizacija, povećanje vidljivosti i odjeka te otvoreni pristup rezultatima znanstvenih i umjetničkih projekata i programa podrazumijeva uspješnu realizaciju međunarodnoga znanstvenog ili umjetničkog projekta čiji je nositelj javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut te objavu znanstvenih radova i drugih oblika rezultata znanstvene aktivnosti s međunarodnim autorstvom ili koautorstvom nastavnika, znanstvenika ili suradnika u međunarodno vidljivim publikacijama i platformama za objavljivanje u skladu s međunarodno prihvaćenim kriterijima kvalitete.\n\nObrazloženje: U javnim politikama EU iskazanim i u dokumentima kojih je potpisnica RH iskazuje se namjera odmicanja od isključivo kvantitativnih pokazatelja kvalitete temeljenih na indeksiranju u komercijalnim bazama podataka (primjerice EU Council conclusions on Research assessment and implementation of Open Science;  EU Council conclusions on high-quality, transparent, open, trustworthy and equitable scholarly publishing ili CoARA Agreement on Reforming Research Assessment).\n\n(6) Izdavačka djelatnost podrazumijeva sufinaciranje temeljnih troškova izdavanja udžbenika, znanstvenih monografija i zbornika radova (rada uredništava, recenziranja, lektoriranja, prevođenja, pribavljanja prava korištenja intelektualnog vlasništva drugih osoba ili ustanova, i grafičke pripreme za različite digitalne formate, održavanja elektroničkih platformi za uređivanje i objavu, izradu kvalitetnih metapodataka i dodjelu identifikatora, te tiska prema potrebi). U slučajevima kada izdavačka djelatnost ne rezultira otvoreno dostupnim materijalima, potrebno je osigurati transparentni uvid u smanjivanje tržišnih cijena kao posljedici sufinanciranja. \n\nObrazloženje: Sustav financiranja iz Programskih ugovora trebao bi poticati otvoreni pristup napredne odlike digitalnog izdavaštva i u sustavu izdavanja znanstvenih knjiga, a ne samo časopisa.","Djelomično prihvaćen","Stavak 5. doradit će se na način da glasi: \"Internacionalizacija rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa podrazumijeva uspješnu realizaciju međunarodnoga znanstvenog ili umjetničkog projekta čiji je nositelj javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut te otvoreni pristup i objavu znanstvenih radova s međunarodnim autorstvom ili koautorstvom nastavnika, znanstvenika ili suradnika u znanstvenim časopisima rangiranim u indeksnim bazama SCOPUS i WoS, A1 časopisima te međunarodno recenziranim zbornicima.\""]
[80,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","članak 7. stavak 4.\n• Potrebno je razjasniti što se smatra kompetitivnim projektom? Mora li projekt biti samo prijavljen, prijavljen i ugovoren, na kojem mjestu „ispod crte“ – ako nije dobio financiranje? Po kojim kriterijima će Ministarstvo utvrditi koji je projekt „kompetitivniji“?\nčlanak 7. stavak 5.\n• U odnosu na odredbu članka 7. stavka 5. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje internacionalizacije rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa vezano za izvedbenu proračunsku komponentu, ističe se kako predviđenim rješenjem nije dana jasna definicija internacionalizacije rezultata, a posebice imajući u vidu različitost i specifičnost između znanstvenog i umjetničkog područja, navođenje znanstvenih časopisa i njihovo rangiranje u indeksnim bazama i slično. Naime, takvo propisivanje je posebno nepovoljno za društveno područje. Predlaže se predmetnu odredbu jasnije nomotehnički urediti.\n\n• Navode se časopisi indeksirani u bazama SCOPUS i WoS, A1 časopisi te međunarodno recenzirani zbornici  čija je definicija nejasna. Naime, A1 časopisi ne postoje u svim znanstvenim područjima, a vrlo često A1 časopisi obuhvaćaju upravo radove u SCOPUS-u i/ili WoS-u, nejasno je što su to međunarodno recenzirani zbornici (zbornici radova sa znanstvenog skupa ili?); nisu istaknuta različita znanstvena područja, odnosno specifičnosti umjetničkog područja.\nčlanak 7. stavak 13.\n• Nejasno je predlaganje vlastitih institucijskih ciljeva primjerice treba li ZIC predložiti kao vlastiti institucijski cilj ili se to podrazumijeva pod čl. 6. stavak 7.?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[81,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Članak 7. Uredbe pobliže uređuje izvedbenu proračunsku komponentu javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. U članak 7. stavak 1. predlažemo dodati novu stavku „jačanje ljudskih potencijala stručnih službi“, kojom se sukladno članku 7. stavak 14. doprinosi „ostvarenju strateških i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 4. ove Uredbe“, odnosno omogućuje namjenu sredstava razvojne proračunske komponente za ostvarenje istoimenog cilja - jačanja ljudskih potencijala stručnih službi.\nUnošenjem navedene promjene članak 7. stavak 1. bi glasio:\nČlanak 7. \n(1) Izvedbena proračunska komponenta javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta obuhvaća sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske kojima se financira ostvarivanje izvedbenih ciljeva koji se odnose na: \n1. modernizaciju studijskih programa \n2. unaprjeđivanje studentskog standarda \n3. prijave i realizacije kompetitivnih projekata \n4. internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \n5. izdavačku djelatnost \n6. održavanje znanstvenih i stručnih skupova\n7. provođenje programa kojima se jača društveni angažman javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u zajednici \n8. poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucionalne suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta \n9. jačanje ljudskih potencijala stručnih službi\n10. jačanje konkurentnosti mladih znanstvenika \n11. popularizaciju znanosti i umjetnosti \n12. ostvarivanje drugih ciljeva u skladu s nacionalnim strateškim smjernicama i strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.","Djelomično prihvaćen","Jačanje ljudskih potencijala stručnih službi će se dodati kao poseban cilj u članku 4."]
[82,"Sveučilište u Rijeci","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Stavak 4: Potrebno je definirati što spada, a što ne u kompetitivne projekte, uzimajući u obzir složenost prijave, budžet projekta i postotak uspješnosti.\nStavak 9: Snažno podržavamo.\nStavak 11: Potrebno je naglasiti da se ovdje treba raditi o institucionalno verificiranim manifestacijama.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[83,"IVAN SABOL","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","(1) \nVeliko preklapanje sa prethodnim Čl 6 St 1. uz veliku nedosljednost\n\nNejasno je je li izvedbena komponenta nagrada za dobar posao ili novac s kojim se može raditi dobar posao?\nAko je prvo, zašto je prospektivno.\nAko je drugo, zašto to nije razvojna komponenta?\n\nU obrazloženju stoji \"B. izvedbena proračunska komponenta koja je utemeljena na znanstvenim, obrazovnim i stručnim postignućima (retrospektivno), \"\nTo se u potpunosti kosi sa dijelom rečenice \"kojima se financira ostvarivanje izvedbenih ciljeva\" što implicira novac za nešto što je postavljeno kao cilj kojem se teži.\n\n(1) \"1. modernizaciju studijskih programa \" \nNejasno zašto su opet studijski programi na prvom mjestu s obzirom na strateške ciljeve iz Čl4.\nNejasno kako to ulazi u formulu izvedbene komponente. (zašto to nije razvojna?)\nZnači li to da je institucijama u interesu svaki ciklus modernizirati par studijskih programa kako bi osigurali postojanost izvedbenog financiranja?\n\nOvakva formulacija dovodi do sukoba interesa\nAko ih sve moderniziramo odjednom (dobro za studente) onda ćemo izgubiti financiranje sljedeći put (loše za nas) jer nećemo imati što modernizirati...bolje onda to rastegnuti kao popravak katedrale… ili vrtiti besmislene modernizacije samo da se nešto radi\n\n1.2. \"unaprjeđivanje studentskog standarda  \"\nIsto kao i prethodno, ajmo svaki ciklus oformiti jednu studentsku udrugu jer ako sve napravimo prebrzo smo si pucali u nogu\nI opet bi to bila razvojna komponenta\n\n(1) \"6. održavanje znanstvenih i stručnih skupova \"\nPreklapanje sa 4. internacionalizacija rezultata.\nJer je isto prema Čl6 st4 \"podrazumijeva organiziranje međunarodnih konferencija za diseminaciju znanstvenih spoznaja\"\n\nInteresantno ali Čl6 St1 točka 3 \"internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \" \ni Čl 7 St 1 točka 4 \n\"internacionalizaciju rezultata znanstvenih i umjetničkih projekata i programa \"\nimaju skroz drugačije definicije ?!?!\n\n(3) \"...dodjeljivanje stipendija studentima prijediplomskih i diplomskih studija financiranih iz vlastitih izvora\"\n Izvedbena komponenta je stipendija iz vlastitih izvora za što se dobije novac iz proračuna? Nejasno i potencijalno začarani krug? (častimo svojom lovom ali drugi plaća?)\n\nAli ako je to svrha a ne greška onda bi plaćanje školarina doktorskih studenata iz vlastitih izvora isto trebala biti izvedbena komponenta? Predlažem u najmanju ruku proširiti i na kasnije stadije. \n\n(13) \"Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut kao izvedbene ciljeve može predložiti i vlastite institucijske ciljeve. .... Vlastiti institucijski ciljevi čine sastavni dio izvedbenih ciljeva. \"\nNejasno.\nU Obrazloženju stoji \"Načelno, javnim visokim učilištima i javnim znanstvenim institutima koje se bave značajnim i utjecajnim istraživanjima, kroz novi model, postupno će se dodijeliti više javnih sredstava na temelju >transparentnih i zajednički utvrđenih kriterija< utemeljenih na rezultatima povezanim s razvojnim ciljevima i planiranim investicijama, kako je definirano u okviru programskog ugovora. \"\n\nIzgledno je da će programski ugovori biti tajni tj da  neće biti javno objavljeni.\nOčito je da izvedbeni ciljevi neće biti svim institucijama jednaki pa postoji izgledna šansa da će neke institucije dobiti visoki iznos izvedbenog financiranja za ostvarivanje opskurnih ciljeva dok će se neki mučiti sa ostvarivanjem klasičnih ciljeva.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[84,"BLAŽENKA DIVJAK","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Potpuno je nejasno kako se Izvedbena proračunska komponenta (Čl.7) veže na Razvojnu (Čl.6.). Npr. u modernizaciji studijskih programa se ovdje u (2) posebno ističe učenje studenta temeljem rada na projektu i kroz pisanje radova. Zašto? Kako je utvrđeno da su to najvažniji pristupi učenju i poučavanju? Zašto se npr. ne spominje obrnuta učionica, problemsko i kolaborativno učenje.  Zašto se ne spominje dizajn nastave usmjeren na studenta itd.? Na sličan način bi se mogli komentirati i svi ostali stavci ovoga članka. Međutim, već i na ovom primjeru se pokazuje da ova uredba nije pripremljena na sustavan način niti je utemeljena na istraživačkim rezultatima ili međunarodnim praksama.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[85,"STEPHANIE JUG","Izvedbena proračunska komponenta,\nČlanak 7.","Stavak 5 propisuje rezultate izvedbene proračunske komponente mjerljive kao \"objavu znanstvenih radova s međunarodnim autorstvom ili koautorstvom nastavnika, znanstvenika ili suradnika u znanstvenim časopisima rangiranim u indeksnim bazama SCOPUS i WoS, A1 časopisima te međunarodno recenziranim zbornicima\". Vezano uz rezultat objave u časopisima \"rangiranim u indeksnim bazama\" želim ukazati na Scoping Report Europske komisije objavljen krajem 2021. godine u kojem Europska komisija savjetuje zemljama članicama \"moving away from the use of the Journal Impact Factor\" (str. 11) tj. napuštanje vrednovanja znanstvenog rada na temelju rangiranja časopisa po bibliometrijskim pokazateljima i predlaže korištenje kvalitativnih pokazatelja koji se trebaju odgovorno kombinirati s onim kvantitativnim u vrednovanju znanstvenih rezultata. Inzistiranje na isključivo bibliometrijskim pokazateljima s rezultatom \"rangiranja\" u indeksnim bazama nije u skladu s aktualnim razvojem europskog istraživačkog prostora (ERA). Scoping report \"Towards a reform of the research assessment system\" može se preuzeti ovdje: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/pub\nlication/36ebb96c-50c5-11ec-91ac-01aa75ed71a1/la\nnguage-en","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[86,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPokretanje postupka sklapanja programskog ugovora","Naslov je potrebno izmijeniti tako da glasi „Pokretanje postupka pregovaranja o programskom ugovoru“.","Prihvaćen","Naslov će se izmijeniti na način da glasi: Pokretanje postupka pregovaranja o programskom ugovoru."]
[87,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPokretanje postupka sklapanja programskog ugovora","U stavku 1. nije utvrđen rok  za Ministarstvo unutar kojeg bi trebalo početi postupak pregovora.\nU stavku 2. nejasno je što podrazumijeva riječ „podnosi“? Da li Ministarstvo jednostrano utvrđuje osnovnu komponentu ili se o njoj pregovara? Pregovori bi trebali postojati barem u dijelu koji se odnosi na „prijedlog razvoja javnog znanstvenog instituta“ na osnovu kojeg se između ostalog utvrđuje iznos osnovne komponente. Visina plaća zaposlenika i materijalnih prava iz kolektivnih ugovora ne može biti podložna pregovaranju nego se utvrđuje prema važećim propisima.\nU stavku 4. je nejasna i potencijalno problematična odredba. Potrebno je pojasniti što podrazumijeva pojam „povijesni podaci“. Ti podaci trebaju svakako uključiti (osim znanstvenika i suradnika) sve postojeće zaposlenike (uključujući administraciju, tehničke i pomoćne djelatnike), sistematizirana radna mjesta (za koja postoji suglasnost) koja su u postupku popunjavanja a razvoj treba uključiti plan napredovanja znanstvenika, preustroj svih radnih mjesta i nova zapošljavanja (što je praktički nemoguće planirati za buduće razdoblje od četiri godine). Iskazivanje ovog elementa u novčanom iznosu nije moguće (jer nije moguće predvidjeti promjene i rast plaća uzrokovane promjenom propisa ili predstojećom reformom sustava plaća). U tom dijelu umjesto novčanog iznosa predlažemo utvrditi raspoloživu masu koeficijenata.\nTakođer, ovdje se spominje pojam \"prijedlog razvoja\" za kojeg iz postojećeg teksta nije jasno što podrazumijeva i uključuje.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[88,"DAMIR STANZER","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","U stavku 4 bi bilo dobro navesti da se obavezno u odnosu na prošlu (referentnu) godinu provodi indeksacija, s obzirom na porast cijena (a možda i BDP-a).","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[89,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","U stavku 2. nije jasno što se misli pod radnjom da Ministarstvo podnosi osnovnu proračunsku komponentu. Znači li to da predlaže iznos kao inicijalnu polazišnu točku za pregovore, indikativni iznos na koji ustanove mogu računati ili nešto treće? Predlažemo pojasniti na ovom mjestu što to Ministarstvo dostavlja uz poziv na pregovore o programskom ugovoru. U stavku 4. nije jasno kako se osnovna komponenta istovremeno utvrđuje i temeljem prijedloga razvoja ustanove, a što bi po prirodi trebalo predstavljati element razvojne komponente programskog ugovora. Također, navedeno znači da se osnovna komponenta za 2024. godinu sastoji od podataka iz 2022. godine što nije realno uzimajući u obzir inflaciju i povećanja plaća zaposlenika u 2023. godini.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[90,"Sveučilište u Zagrebu","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","Predlaže se izmijeniti članak 8. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 9.) tako da glasi:\n\n\"Članak 9.\n(1) Ministarstvo pisanim putem poziva rektora javnoga visokoga učilišta odnosno ravnatelja javnoga znanstvenoga instituta na sklapanje programskog ugovora. \n(2) Poziv za sklapanje programskog ugovora sadržava rok za dostavu prijedloga osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora.\n(3) Rok iz stavka 2. ovoga članka ne smije biti kraći od 120 dana od dana primitka poziva za sklapanje programskog ugovora.\n(4) Rok iz stavka 2. ovoga članka ne smije biti kraći od 180 dana od dana primitka poziva za sklapanje programskog ugovora, ako je riječ o sklapanju prvog programskog ugovora javnog visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta.\n(5) Zajedno s pozivom na sklapanje programskog ugovora Ministarstvo javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu dostavlja popis pokazatelja ishoda definiranih u članku 5. stavku 1. ove Uredbe, kojima se prati ostvarenje strateških ciljeva tijekom programskog razdoblja.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor. Ovim putem ujedno podsjećamo kako su Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti uz javna sveučilišta propisana i javna veleučilišta koja će se također financirati temeljem predložene Uredbe."]
[91,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","članak 8. stavak 1. i 2.\n\n• Ministarstvo poziva svaku sastavnicu/fakultet na sklapanje programskih ugovora te predlaže zasebno iznos osnovne proračunske komponente (članak 8, stavak 1 i 2). Smatramo da se ovaj proces treba centralizirati na način da se inicijalni pozivi i prijedlozi ugovora odvijaju preko Sveučilišta.\n• čl. 8. stavak 2. - Osnovna proračunska komponenta za javni institut i javnu umjetničku akademiju s pravnom osobnošću navodi se izdvojeno od sveučilišta što je suprotno funkcionalnoj integraciji sveučilišta.\nčlanak 8. stavak 3. \n• Iz rečenice je nejasno sadrži li nacrt programskog ugovora popis pokazatelja ishoda kojima se prati ostvarenje strateških ciljeva. Ako sadrži, potrebno je objasniti kako definirati pokazatelje ako se ne smiju navoditi aktivnosti koje će se provoditi za ostvarenje istih, a dio su razvojne ili izvedbene proračunske komponente.\n• \nčlanak 8. stavak 4.\n• U odnosu na odredbu članka 8. stavka 4. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje iznosa osnovne proračunske komponente visokog učilišta, ističe se da je pojam koji se u tekstu koristi \"temeljem povijesnih podataka\" o broju zaposlenih nastavnika, znanstvenika i suradnika izrazito nejasan. Predmetnom odredbom je potrebno jasnije regulirati ovo pitanje.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[92,"PETAR PEPUR","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","čl. 8. st. 4.  iznos osnovne proračunske komponente utvrđuje se temeljem “povijesnih podataka“... povijesni podaci nisu adekvatni te ne mogu biti osnovica za izračun jer se na taj način isključuje mogućnost  razvoja i napredovanja...","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[93,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","Članak 8. stavak 4.\nPredlažemo izmjenu stavka 4. na sljedeći način:\n\"Iznos osnovne proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta utvrđuje se temeljem povijesnih podataka o broju zaposlenih nastavnika, znanstvenika i suradnika, temeljem podataka o trenutnom i projekcijama budućeg broja zaposlenih nastavnika, znanstvenika i suradnika, projekcije napredovanja zaposlenih nastavnika i znanstvenika, temeljem prijedloga razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta te troškova iz članka 5. stavak 1. koji se financiraju sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske u godini koja prethodi početku pregovora o sklapanju programskog ugovora.\"","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor. Izračun osnovne komponente propisan je člankom 100. stavkom 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[94,"IVOR LONČARIĆ","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","Članak 8.\nPredlaže se promjena stavka (4) u: \"Iznos osnovne proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta utvrđuje se temeljem trenutnog i projekcije budućeg broja zaposlenih nastavnika, znanstvenika i suradnika, temeljem prijedloga razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta te troškova iz članka 5. stavak 1. koji se financiraju sredstvima državnog proračuna Republike Hrvatske u godini koja prethodi početku pregovora o sklapanju programskog ugovora.\"\n\nObrazloženje: Povijesni podaci o broju zaposlenih ne mogu biti temelj za izračun osnovne komponente, već su relevatni trenutni podaci kao i projekcija budućeg broja što uključuje projekciju popunjavanja slobodnih radnih mjesta, projekciju napredovanja, te projekciju odlaska zaposlenih.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor. Izračun osnovne komponente propisan je člankom 100. stavkom 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[95,"IVOR LONČARIĆ","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","Članak 8.\nPredlaže se promjena stavka (3) u: \"Uz poziv na sklapanje programskog ugovora Ministarstvo javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu podnosi nacrt programskog ugovora koji sadrži osnovnu proračunsku komponentu te neke ciljeve razvojne i izvedbene proračunske komponente kao i popis pokazatelja ishoda kojima se prati ostvarenje strateških ciljeva.\"\n\nObrazloženje: S obzirom da je razvojna komponenta ograničena na 20%, a izvedbena na 10% ovime se da daje mogućnost da Ministarstvo u prvom koraku već definira neke od ciljeva koji po svojoj prirodi moraju ići \"top-down\" pristupom. Primjerice, nije za očekivati da će se neki znanstveni instituti sami dogovoriti da se integriraju (članak 6. (11)) već bi takvu inicijativu trebalo očekivati od Ministarstva. Pogotovo jer je integracija znanstvenih instituta koji djeluju u istom znanstvenom području obećana unutar NPOO-a. S druge strane, zbog limita od 20%/10% za takve promjene neće biti financijskog prostora nakon što visoko učilište/znanstveni institut izradi prijedlog \"bottom-up\" pristupom. Za očekivati je da će znanstveni instituti ciljati svih 20% razvojne komponente preusmjeriti u primjerice izgradnju nove i okrupnjavanje postojeće znanstvene infrastrukture. Također nije jasno kako bi \"provedbu projekata od interesa za Republiku Hrvatsku\" trebalo predvidjeti \"bottom-up\" pristupom. Ovaj prijedlog je minimum smislene izmjene, ali bilo bi puno bolje da se cijeli koncept promijeni tako da se jasno odvoje ciljevi koje će postavljati Ministarstvo (\"top-down\" pristup) i ciljevi koje će postavljati visoko učilište/znanstveni institut (\"bottom-up\" pristup). Idealno bi bilo kad bi se ciljevi koje bi po prirodi trebalo postavljati Ministarstvo poput \"8. provedba projekata od interesa za Republiku Hrvatsku\", \"9. organizacijsku i funkcionalnu integraciju javnih visokih učilišta\", i \"10. preustroj javnih znanstvenih instituta\" prebacili u osnovnu komponentu.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[96,"IVAN SABOL","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","(1) \"Ministarstvo poziva ..:\"\n\nRokovi, postupak? \nšto ako ministarstvo \"zaboravi\" ili ne želi pozvati?\n\nNpr možda treba unijeti da postupak treba krenuti najkasnije do dana x.y u kalendarskoj godinini \n\n(2)\"Ministarstvo... podnosi osnovnu proračunsku komponentu  \"\nPretpostavljam da će postojati odstupanje onoga što ministarstvo podnese te onoga što Institucija zaista i troši\n\nNpr stavke materijalnih troškova i servisa kapitalne opreme su nazivno u osnovnoj komponenti ali su se do sada plaćali iz kojekakvih izvora.\nZaštitna i uredska oprema se kupovala sa projekata itd…\nUzima li ministarstvo u obzir rast plaća i ostalih troškova, kadrovske promjene u narednom razdoblju….\n\nU svakom slučaju i osnovna komponenta bi se trebala usuglašavati.\n\n(4),\"temeljem prijedloga razvoja ..javnog znanstvenog instituta \"\nOdakle i kada dolazi taj prijedlog?\nNebi li bilo smislenije taj prijedlog uvesti istovremeno kad i prijedlog razvojne i izvedbene komponente i o njima paralelno pregovarati u sklopu jedinstvenog procesa?\n\n(4)\"troškova iz članka 5. stavak 1. ... u godini koja prethodi početku pregovora o sklapanju programskog ugovora\"\nI ovdje se eksplicitno ne uzima u obzir kretanje cijena ili plaća. Kruto uzimanje u obzir točno 1 godinu koja prethodi početku pregovora može unijeti aberacije u podatke. Pogotovo ako je u toj godini bilo značajnih poremečaja. Presedana svakako ima\n\n(5)\"Poziv za sklapanje programskog ugovora sadrži rok za dostavu prijedloga  \"\nMožda ne bi bilo loše navesti koji je minimalni rok da ne bi bilo da institucija treba u 1 dan dostaviti stvari ako se \"nekome zamjerila\"","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[97,"BLAŽENKA DIVJAK","Pokretanje postupka sklapanja programskog ugovora,\nČlanak 8.","(1) Nejasno je hoće li se pozivati sveučilišta i/ili njegove sastavnice. Ako se pozivaju i sastavnice, onda je pitanje odnosa razina pregovaranja te kapaciteta za pregovaranje na razini MZO-a. Koliko će dugo trajati pregovori sa 200-njak ustanova? Ili će se raditi po principu uzmi-ili-ostavi?\n(4) Princip da se najveći dio sredstva dodjeljuje temeljem povijesnih pokazatalja isključuje bilo kakvu mogućnost razvojnog utjecaja.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[98,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ","Procijenjeni financijski iznosi ostvarivanja aktivnosti mogu biti samo okvirni te bi stoga trebali biti podložni mogućoj korekciji budući da će stvarni troškovi ovisiti o raznim vanjskim i budućim faktorima.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[99,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ","Predlaže se iznad članka 9. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 10.) promijeniti naslov na način da isti glasi: „Prijedlog osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora “.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[100,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Prijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ,\nČlanak 9.","U stavku 5. je potrebno predvidjeti da će se za svaki pojedini dogovoreni cilj utvrditi ključna točka ostvarenja, jer ovisno o vrsti cilja neke ključne točke neće biti objektivno moguće dostići niti unutar četiri godine, a zasigurno ne unutar dvije godine kako je ovdje predloženo.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[101,"Sveučilište u Zagrebu","Prijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ,\nČlanak 9.","Predlaže se izmijeniti članak 9. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 10.) tako da glasi:\n\nČlanak 10.\n(1) Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut izrađuje prijedlog osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora te ga, zajedno sa strategijom svojega razvoja, analizom svojih sadašnjih i budućih snaga, slabosti, prilika i prijetnji te iskazom očekivanih godišnjih namjenskih i vlastitih prihoda za programsko razdoblje, dostavlja Ministarstvu kao polazište za pregovore za sklapanje programskog ugovora. \n(2) Osnovnom proračunskom komponentom ugovara se dovoljno i stvarno potrebno financiranje osnovnih potreba javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta, koje proizlaze iz obavljanja njegove djelatnosti utvrđene Zakonom i vlastitim općim aktima javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.\n(3) Razvojna i izvedbena proračunska komponenta programskog ugovora sastoje se od naznake strateškog cilja, naznake posebnog cilja, naznake razvojnog odnosno izvedbenog cilja koji se planira ostvariti, opisa aktivnosti za ostvarivanje razvojnog odnosno izvedbenog cilja te objektivno mjerljivih pokazatelja ostvarivanja pojedinog razvojnog odnosno izvedbenog cilja. \n(4) Za svaki predloženi razvojni i izvedbeni cilj javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut mora obrazložiti svrhu i usklađenost cilja sa strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(5) Opis aktivnosti sadržava naznaku radnji čija provedba izravno utječe na ostvarenje razvojnog odnosno izvedbenog cilja, rokove izvršavanja aktivnosti, financijski iznos ostvarivanja aktivnosti te financijski iznos sufinanciranja ostvarivanja aktivnosti namjenskim ili vlastitim sredstvima, ako javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut namjerava sufinancirati ostvarivanje aktivnosti.\n(6) Svaka aktivnost za ostvarivanje razvojnog odnosno izvedbenog cilja mora biti povezana s procjenom financijskog iznosa kojim će se aktivnost financirati iz programskog ugovora. \n(7) Objektivno mjerljivi pokazatelj ostvarivanja razvojnog odnosno izvedbenog cilja sadržava naznaku pokazatelja, početnu i ciljanu vrijednost pokazatelja te njegovu vrijednost na ključnoj točki ostvarenja. Ključna točka ostvarenja postavlja se u skladu s očekivanim postignućima nakon dvije godine provedbe programskog ugovora.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[102,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Prijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ,\nČlanak 9.","članak 9. \n\n• Predlažemo da se prijedlozi razvojne i izvedbene proračunske komponente dostavljaju i pregovaraju prema Ministarstvu centralizirano preko Sveučilišta, a ne na način da svaki fakultet dostavlja svoje prijedloge (članak 9). Na taj način se osigurava ujednačena strategija razvoja na razini cijelog Sveučilišta.\n\n• stavak 1. Bilo bi dobro razjasniti u kojoj formi institucija mora imati dokument: analizu sadašnjih i budućih snaga, slabosti, prilika i prijetnji javnog visokog učilišta. Odnosno je li zadovoljen zahtjev ako je to dio strategije javnog visokog učilišta.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[103,"IVAN SABOL","Prijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora ,\nČlanak 9.","(1) \"izrađuje prijedlog razvojne i izvedbene proračunske komponente  \"\nOvo opet implicira da je izvedbena komponenta pro futuro iako obrazloženje implicira da je retrospektivno \n\n(1) \"te iskaz očekivanih godišnjih namjenskih i vlastitih prihoda  \"\nOvo je potencijalno sporno jer ostavlja mogućnost da ministarstvo temelji vlastite i namjenske prihode institucije kao argument da se instituciji dodijeli manji iznos (\"jer već imaju dovoljno\")\nTime se destimulira angažman institucije jer oni koji rade više dobiju manje, a oni koji rade minimalno sa strane dobiju 100% potreba od ministarstva.\n\nAko se uistinu želi \"riješiti izazove sadašnjeg nedovoljnog institucionalnog financiranja znanstvene djelatnosti\" (Obrazloženje) onda se vlastita i namjenska sredstva ne bi smjela uzimati u obzir pri izradi programskog ugovora osim ako veći udio vanjskih sredstava ne znači automatski i veći nacionalni doprinos.\nNpr namjenska sredstva i vlastiti prigodi bi trebali eventualno biti izvedbeni cilj pa da se veći angažman dodatno honorira ali to bi trebalo biti onda u sklopu toga a ne kao zasebni iskaz očekivanja\n\n(5)\"polovici razdoblja, tj. nakon dvije godine provedbe programskog ugovora\"\nDo sada nije navedeno trajanje osim ovdje gdje si implicira 4 godine jer je 2 godine polovica razdoblja","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[104,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nUtvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora","Predlaže se iznad članka 10. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 11.) promijeniti naslov na način da isti glasi: „Utvrđivanje osnovne, razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora“.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor"]
[105,"Sveučilište u Zagrebu","Utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora,\nČlanak 10.","Predlaže se izmijeniti članak 10. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 11.) tako da glasi:\n\n\"Članak 11.\n(1) Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut u pregovaračkom postupku, u partnerskom odnosu s Ministarstvom utvrđuje osnovnu, razvojnu i izvedbenu proračunsku komponentu programskog ugovora. \n(2) Iznos osnovne proračunske komponente javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta utvrđuje se na temelju: \n1. stvarnih troškova iz članka 6. ove Uredbe u razdoblju od godine dana unatrag od dana primitka poziva za sklapanje programskog ugovora\n2. povijesnih podataka o broju zaposlenih nastavnika, znanstvenika, umjetnika i suradnika\n3. prijedloga razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.\n(3) Stvarni troškovi iz stavka 2. točke 1. ovoga članka uvećavaju se za službeno utvrđenu stopu inflacije u razdoblju od godine dana unatrag od dana primitka poziva za sklapanje programskog ugovora do zaključenja pregovaračkoga postupka.\n(4) Razvojnom proračunskom komponentom ugovara se financiranje ostvarivanja razvojnih ciljeva utvrđenih u članku 7. ove Uredbe, u skladu sa strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(5) Izvedbenom proračunskom komponentom ugovara se financiranje ostvarivanja izvedbenih ciljeva utvrđenih u članku 8. ove Uredbe, u skladu sa strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(6) Udio razvojne proračunske komponente u financijskom planu javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta ne smije biti veći od 20 % iznosa osnovne proračunske komponente.\n(7) Udio izvedbene proračunske komponente u financijskom planu javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta ne smije biti veći od 10 % iznosa osnovne proračunske komponente. \n(8) Razvojnom i izvedbenom proračunskom komponentom ne smiju se financirati aktivnosti čije je provođenje financirano sredstvima iz drugih javnih izvora.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[106,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora,\nČlanak 10.","članak 10. stavak 4. \n• U odnosu na odredbu članka 10. stavka 4. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje udjela razvojne proračunske komponente u financijskom planu javnog visokog učilišta, napominje se kako nije jasan način i razlog određenja koja glase \"ne može biti veći od 20% iznosa osnovne proračunske komponente iz članka 8. stavak 4. ove Uredbe\" i \"ne može biti veći od 10 % iznosa osnovne proračunske komponente iz članka 8. stavak 4. ove Uredbe\". Predmetnu odredbu je potrebno jasnije nomotehnički urediti.\n• Razvidno je da je pregovarački proces predviđen samo za razvojnu i izvedbenu proračunsku komponentu, a one u financijsku planu visokog učilišta mogu iznositi najviše 20%, odnosno 10% osnovne proračunske komponente (čl.10 st. 4). To znači da se ukupan iznos financiranja temelji na osnovnoj proračunskoj komponenti o kojoj se ne pregovara već je predlaže Ministarstvo temeljem povijesnih podataka (čl.8 st.4).\nčlanak 10. stavak 5.\n• Ako se u razvojnoj komponenti prijavi npr. aktivnost koja bi doprinijela razvojnom cilju 2. ( razvoj usluga za potporu studentima i unaprjeđivanje studentskog standarda) – izgradnja studentskog doma, molimo razjasniti je li istu moguće financirati iz više izvora (npr. EU fondovi, nacionalni fondovi, sredstva lokalne ili regionalne uprave), naravno uz izbjegavanje dvostrukog financiranja istih stavki. Moramo imati na umu kako se radi o vrlo visokim iznosima sredstava koja su potrebni za ovakve aktivnosti, tako da nije realno ni za očekivati kako bi se sve moglo financirati iz jednog izvora.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[107,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora,\nČlanak 10.","Članak 10. pobliže regulira utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora, a stavak 5. istog članka kaže da se razvojnom i izvedbenom proračunskom komponentom ne mogu financirati aktivnosti čije je provođenje financirano sredstvima iz drugih javnih izvora. Molimo za pojašnjenje navedenog stavka u situaciji kada je istraživač zaposlen u okviru projekta financiranog u sklopu Okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor Europa, a čije je trajanje nužno kraće od zakonske obaveze visokih učilišta i znanstvenih organizacija propisane člankom 44. Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22). Konkretno može li se razvojnom i izvedbenom proračunskom komponentom financirati preostalo razdoblje definirano ugovorom o radu nakon što se završi projektno financiranje plaće istraživača?\nPrimjer:\nU Doktorskim mrežama djelovanja Marie Skłodowska-Curie, doktorandi se sukladno sporazumu o dodijeli bespovratnih sredstava zapošljavaju između 3 i 48 mjeseci za vrijeme trajanja projekta što je u skladu s pravilima definiranima u MSCA Radnom programu (str. 85). Međutim, Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti u članku 44. propisuje zapošljavanje asistenta (doktoranda) na određeno vrijeme u trajanju od šest godina na visokom učilištu odnosno od pet godina na znanstvenom institutu na teret sredstava osnivača, projekta ili vlastitih prihoda. Potencijalni problem za znanstvene organizacije i visoka učilišta u Republici Hrvatskoj mogao bi biti izvor financiranja preostalog razdoblja utvrđenog ugovorom o radu na određeno, a koji nije pokriven predviđenim financijskim sredstvima projekta (potencijalno dodatne 2 godine financiranja plaće). Postoji li mogućnost da se, u okviru razvojne i izvedbene komponente, osigura financiranje plaća istraživačima u ovom konkretnom primjeru dodatnih 2, odnosno 1 godine nakon što projekt završi, a kako bi znanstvene organizacije ispoštovale svoje zakonske obaveze?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[108,"Fakultet organizacije i informatike","Utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora,\nČlanak 10.","Članak 10. stavak 4. Ovo su mali postoci za razvoj i izvedbu, dvije najvažnije komponente proračuna.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[109,"IVAN SABOL","Utvrđivanje razvojne i izvedbene proračunske komponente programskog ugovora,\nČlanak 10.","\"(2) Razvojnom proračunskom komponentom ugovara se financiranje ostvarivanja razvojnih ciljeva utvrđenih u članku 6. ove Uredbe, u skladu sa strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(3) Izvedbenom proračunskom komponentom ugovara se financiranje ostvarivanja izvedbenih ciljeva utvrđenih u članku 7. ove Uredbe, u skladu sa strategijom razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta\"\n\nNejasna je razlika razvojne i izvedbene komponente ako se obje baziraju na strategiji razvoja i sadrže pretežno iste točke\n\n(5)\"Razvojnom i izvedbenom proračunskom komponentom ne mogu se financirati aktivnosti čije je provođenje financirano sredstvima iz drugih javnih izvora\"\nZnači li da se ovime ne može financirati plača jer je to iz osnovne komponente?\nŠto recimo sa sredstvima obnove? Zašto se ne bi smjelo bonus sredstva iskoristiti da se krene sa radovima prije pa onda \"sredstvima drugih javnih  izvora\" (ie fond za obnovu ili slicno) vratiti uloženo?  Time bi institut dobio na agilnosti što valjda i je poanta razvojne/izvedbene komponente","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[110,"IVAN SABOL","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nIzrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta","Eksplicitno navođenje javnog sveučilišta implicira da će postojati ekvivalentni članak za javne institute. Ali takav kasnije ne postoji.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[111,"DAMIR STANZER","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","Iako se na drugom mjestu kao cilj postavlja integracija sveučilišta, što bi podrazumijevalo veću funkcionalnu intergraciju pravno neintegriranih sveučilišta, po ovom članku ispada da Sveučilište odnosno Rektor sudjeluju u programskom pregovaranju tako da im fakulteti dostave svoje ugovore, a da Sveučilište samo te ugovore stavi jedan na drugog, doda svoj, i to sve proglasi „programskim ugovorom sveučilišta“. Na taj način je nemoguće raditi zajedničke planove o obnovi, objedinjavanju službi i zgrada, zajedničkim infrastruktirnim projektima, prijavama na velike projekte raznih vrsta i sl., već je svaki fakultet jedinka za sebe i pregovara sam za sebe.  Trebalo bi čitav članak preraditi tako da svi akteri (Ministarstvo, Sveučilište, Fakulteti) u procesu budu na optimalnoj poziciji, s obzirom na smisao sustava sveučilišta i njegovih sastavnica.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[112,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","U stavku 3. je nužno predvidjeti da senat sveučilišta potvrđuje/usvaja prijedlog programskog ugovora, analogno postupku na sastavnicama sveučilišta. Sindikat znanosti pozdravlja namjeru iskazanu u stavku 4., međutim, predlažemo da se predvidi mogućnost pregovaranja o programskom ugovoru sa sastavnicom fakulteta tek nakon što sastavnica iscrpi sve druge mogućnosti na matičnom sveučilištu, te razloge ne postizanja dogovora prethodno pribavi u pisanom obliku kako bi i Ministarstvo u pregovorima sa samom sastavnicom moglo znati što su bile sporne okolnosti. Naime, otvaranjem prostora za pregovaranje programskih ugovora na razini sastavnica (koje su iz bilo kojeg razloga nezadovoljne svojim udjelom u prijedlogu programskog ugovora sveučilišta), narušava se integrativni potencijal sveučilišta, i uistinu se narušava autonomija sveučilišta. Osim što je takav model u suprotnosti s idejom programskog ugovora sveučilišta kao cjeline, to nije uobičajeno rješenje u svijetu, a otvara se i u praktičnom smislu teško ostvariv scenarij pregovora brojnih sastavnica s Ministarstvom.","Prihvaćen","Stavak 3. doradit će se na način da glasi: \"Prijedlog programskog ugovora javnog sveučilišta objedinjuje rektor u suradnji s dekanima javnih fakulteta i javnih umjetničkih akademija s pravnom osobnosti, a usvaja senat javnog sveučilišta.\""]
[113,"Sveučilište u Zagrebu","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","Predlaže se izmijeniti članak 11. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 12.) tako da glasi:\n\n\"Članak 12.\n(1) Javno visoko učilište samostalno na temelju Zakona, Uredbe, statuta i drugih vlastitih akata donosi prijedlog programskog ugovora vodeći se načelom transparentnosti i javne odgovornosti. \n(2) Prijedlog programskog ugovora javnog visokog učilišta u čijem sastavu djeluju javni fakulteti i javne umjetničke akademije s pravnom osobnošću u sebi, kao sastavni dio prijedloga, sadržava prijedlog programskog ugovora svakog javnog fakulteta i umjetničke akademije, rektorata i drugih ustrojstvenih jedinica javnog visokog učilišta.\n(3) Dio prijedloga programskog ugovora javnog visokog učilišta iz stavka 2. ovoga članka koji se odnosi na pojedini javni fakultet odnosno javnu umjetničku akademiju izrađuju zajednički dekan fakulteta odnosno umjetničke akademije i rektor, a usvaja fakultetsko odnosno akademijsko vijeće.\n(4) Prijedlog programskog ugovora javnog visokog učilišta iz stavka 2. ovoga članka izrađuje rektor, a usvaja Senat.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Djelomično prihvaćen","Stavak 3. doradit će se na način da glasi: \"Prijedlog programskog ugovora javnog sveučilišta objedinjuje rektor u suradnji s dekanima javnih fakulteta i javnih umjetničkih akademija s pravnom osobnosti, a usvaja senat javnog sveučilišta.\""]
[114,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","• Cijeli pregovarački postupak je u potpunosti u nadležnosti dekana sastavnica i fakultetskih vijeća (članak 11) i odvija se bez suglasnosti Sveučilišta, Rektora i Senata što je u suprotnosti s načelima zajedničkog funkcioniranja Sveučilišta.\nčlanak 11. stavak 4. \n• U odnosu na odredbu članka 11. stavka 4. prijedloga Uredbe koja uređuje pitanje izrade prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta odnosno slučaj kada ministarstvo može pozvati javni fakultet s pravnom osobnosti na sklapanje programskog ugovora, ističe se kako je predmetnu odredbu potrebno jasnije nomotehnički urediti.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[115,"PETAR PEPUR","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","čl.11. st.2.  prijedlog djela programskog ugovora... izrađuje dekan...a usvaja fakultetsko odnosno akademijsko vijeće... je \"prijedlog\" koji je potrebno usvojiti na sjednici Senata te će Sveučilište, odnosno Rektor kao osoba koja predstavlja i zastupa Sveučilište voditi pregovore s nadležnim Ministarstvom.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[116,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","Ad čl. 11., st. 4.\nPodržavamo ovakve odredbe Uredbe koje, u skladu s odredbama Zakona, propisuju mogućnost izravnih pregovora između pojedine sastavnice i MZO-a.\nU skladu s odredbama Zakona, vijeće sastavnice donosi odluku o usvajanju prijedloga programskog ugovora koji je rezultat pregovaračkog postupka, a neusvajanje istoga sa sobom nosi posljedice koje se izravno odražavaju na sastavnicu o čijem programskom ugovoru je riječ.\nStoga predlažemo da u slučaju predviđenom stavkom 4. članka 11., sastavnica i Ministarstvo samostalno nastavljaju pregovore te da odredba glasi:\n\"Ako javno sveučilište izostavi ili izmijeni razvojnu ili izvedbenu proračunsku komponentu ili dio ove komponente prijedloga dijela programskog ugovora javnog fakulteta odnosno javne umjetničke akademije s pravnom osobnosti, Ministarstvo poziva javni fakultet odnosno javnu umjetničku akademiju s pravnom osobnosti na sklapanje programskog ugovora te izuzima dio prijedloga programskog ugovora javnog fakulteta odnosno javne umjetničke akademije s pravnom osobnosti iz prijedloga programskog ugovora javnoga sveučilišta.\"\n\nAd čl. 11.\nPredlažemo dodati stavak 5. za slučaj da zbirno pregovaranje na razini javnog sveučilišta ne bude započeto.\n\"(5) U slučaju da prijedlozi programskih ugovora pojedinog javnog fakulteta i javne umjetničke akademije s pravnom osobnosti ne budu objedinjeni u prijedlog programskog ugovora javnog sveučilišta, javni fakultet i javna umjetnička akademija s pravnom osobnosti upućuju prijedlog programskog ugovora takvog fakulteta odnosno akademije izravno Ministarstvu radi vrednovanja prijedloga i pregovaranja.\"","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[117,"BLAŽENKA DIVJAK","Izrada prijedloga programskog ugovora javnog sveučilišta,\nČlanak 11.","Članak je napisan tako da pod krinkom pravne osobnosti fakulteta, izravno zadire u sveučilišnu autonomiju. (4) će sigurno naići na odobravanje velike većine fakulteta, jer će izravno pregovarati s Ministarstvom, ali dugoročno ovakav način rada vodi u rastakanje uloge sveučilišta, koja niti sada nije na visokoj razini, te u situaciju gdje će Ministarstvo upravljati fakultetima na operativnoj razini. Čak i da je to pametno, a znamo iz svjetskih primjera da nije, ovo nije provedivo bez da se paušalno donose odluke na razini Ministarstva ili još gore pogoduje podobnima.\n(4) Predlažem stoga da fakultet ima pravo veta na Senatu na dio programskog ugovora koji se odnosi na njega ako je izmijenjen suprotno dogovoru, odnosno opravdanom obrazloženju.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[118,"DAMIR STANZER","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Članci 4-8) Rječnik.hr za pojam \"pregovarati\" navodi slijedeće:\n\n\"Pregovarati - nastojati uskladiti različita stajališta i pronaći rješenja prihvatljiva svim uključenim stranama.\"\n\nOpis procesa u ovom članku ne odgovara pojmu pregovaranja. Potrebno je ili preimenovati taj proces (umjesto pojma \"pregovaranje\" koristiti neki drugi pojam), ili uskladiti sadržaj članka i čitav opisani proces s pojmom \"pregovaranje\".","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[119,"DAMIR STANZER","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Stavak 1) Nejasno je kako Ministarstvo vrednuje prijedloge - tko to radi u Ministarstvu, po kojim kriterijima, u koliko vremena za preko stotinu institucija. Nejasno je što se događa u slučaju da Ministarstvo pogriješi u tom vrednovanju. \n\nStavak 2) Zašto su baš ti konkretni razvojni ciljevi važniji (i vjerojatno materijalno vredniji) od nekih drugih. Nije dobro da je to odlučeno isključivo ovom Uredbom, pa bi bilo dobro pozvati se na druge dokumente u kojima je to definirano.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[120,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Iz izričaja stavka 2. proizlazi da su razvojni ciljevi obvezni, iako to nije smisao razvojne komponente programskog ugovora, pogotovo uzimajući u obzir autonomiju sveučilišta. Ministarstvo naravno može u smislu dodatnog financiranja favorizirati ove komponente (ili neke druge koje ocjenjuje važnima u predmetnom razdoblju, prioriteti se mogu i mijenjati od programskog ciklusa do ciklusa), ali onda izričaj treba biti drugačiji. Pogotovo uzevši u obzir ovlaštenje MZO iz stavka 4. U stavku 6. je potrebno predvidjeti da protivljenje Ministarstva mora biti obrazloženo i dokazivo npr. strateškim dokumentima RH iz kojih proizlazi smisao za neslaganje o postavljenim ciljevima. U stavku 8. je potrebno predvidjeti „opravdane okolnosti“ za prekid pregovora, kao i rokove za ponovni početak novih pregovora.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[121,"Sveučilište u Zagrebu","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Nakon članka 12. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članka 13.)., predlaže se dodati novi članak (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu, članak 14.). tako da glasi: \n\n\"Članak 14.\n(1) Ministarstvo može prekinuti pregovarački postupak samo iz posebno opravdanih vanjskih razloga.\n(2) O prekidu pregovaračkog postupka iz stavka 1. ovoga članka u pisanom obliku obavještava se javno visoko učilište odnosno javni visoki institut. Obavijest o prekidu mora biti detaljno obrazložena i argumentirana. \n(3) Ako Ministarstvo prekine pregovarački postupak u smislu stavka 1. ovoga članka, uzima se da pregovarački postupak nije prekinut krivnjom javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.\n(4) Ministarstvo je obvezno pokrenuti novi pregovarački postupak u roku od 30 dana od dana primitka obavijesti o prekidu pregovaračkog postupka.\" \n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[122,"Sveučilište u Zagrebu","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Predlaže se izmijeniti članak 12. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 13.) tako da glasi:\n\n\"Članak 13.\n(1) Ministarstvo analizira predloženu osnovnu proračunsku komponentu programskog ugovora i objektivno procjenjuje opravdanost prijedloga financiranja osnovnih potreba javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta u programskom razdoblju koje proizlaze iz obavljanja njegove djelatnosti utvrđene Zakonom i vlastitim općim aktima javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta, a odnose se na troškove navedene u članku 6. ove Uredbe.\n(2) Ministarstvo na poseban način uzima u obzir da se osnovnom proračunskom komponentom programskog ugovora u prvom redu: a) ugovore stvarni troškovi iz članka 6. ove Uredbe i b) osigura razvoj javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta.\n(3) U pregovaračkom postupku Ministarstvo je ovlašteno zatražiti dodatno objašnjenje predložene osnovne proračunske komponente programskog ugovora. Dodatno objašnjenje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut obvezan je  poslati Ministarstvu u roku od 15 radnih dana od dana primitka zahtjeva za dostavu objašnjenja.\n(4) Ministarstvo na poseban način uzima u obzir da se razvojnom i izvedbenom proračunskom komponentom programskog ugovora prvenstveno ugovori ostvarivanje razvojnih ciljeva određenih u članku 7. stavcima 2., 5., 10. i 11. te ostvarivanje izvedbenih ciljeva određenih u članku 8. stavcima 2. i 8. ove Uredbe. \n(5) Kod razvojne i izvedbene proračunske komponente Ministarstvo vrednuje svaki predloženi razvojni i izvedbeni cilj, svaku aktivnost za ostvarivanje razvojnog i izvedbenog cilja te objektivno mjerljive pokazatelje ostvarivanja pojedinog razvojnog i izvedbenog cilja. Pri tome objektivno vrednuje relevantnost, ostvarivost i ambicioznost svakog predloženog razvojnog i izvedbenog cilja, aktivnosti za ostvarivanje pojedinog razvojnog i izvedbenog cilja te objektivno mjerljive pokazatelje ostvarivanja pojedinog razvojnog i izvedbenog cilja u odnosu na postojeće kapacitete i rezultate javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta. \n(6) U pregovaračkom postupku Ministarstvo može zatražiti dodatno objašnjenje doprinosa pojedinog razvojnog odnosno izvedbenog cilja, aktivnosti ili objektivno mjerljivog pokazatelja strategiji razvoja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta te dodatno objašnjenje izračuna financijskog iznosa ostvarivanja aktivnosti. Izračun financijskog iznosa ostvarivanja aktivnosti može se dokazati troškovnikom, ponudama, istraživanjem tržišta i na druge prikladne načine. \n(7) U pregovaračkom postupku Ministarstvo je ovlašteno predložiti: a) ugovaranje novog razvojnog odnosno izvedbenog cilja, aktivnosti i objektivno mjerljivog pokazatelja, b) brisanje predloženog razvojnog odnosno izvedbenog cilja, aktivnosti i objektivno mjerljivog pokazatelja i c) izmjenu predloženog razvojnog odnosno izvedbenog cilja, aktivnosti, objektivno mjerljivog pokazatelja ili financijskog iznosa ostvarivanja aktivnosti. O predloženom ugovaranju, brisanju ili izmjeni razvojnog odnosno izvedbenog cilja, aktivnosti, objektivno mjerljivog pokazatelja ili financijskog iznosa javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut obvezan se očitovati Ministarstvu u roku od 15 radnih dana od dana primitka zahtjeva za dostavu objašnjenja.\n(8) Ako javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut i Ministarstvo u roku od 15 radnih dana od dana primitka očitovanja javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta ne usuglase razvojne odnosno izvedbene ciljeve, aktivnosti, objektivno mjerljive pokazatelje i financijske iznose ili se javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut propusti očitovati o prijedlogu Ministarstva iz stavka 7. ovoga članka, navedeni razvojni odnosno izvedbeni cilj s aktivnostima, objektivno mjerljivim pokazateljima i financijskim iznosom izuzima se iz financiranja programskim ugovorom.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[123,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","• Uredba navodi što je sve opravdano i potrebno visokim učilištima financirati ali na neki način odgađa odluku u kojoj mjeri i kako to treba financirati proračunskim novcem i prepušta istu pregovaračkom postupku između Ministarstva i javnih sveučilišta koji bi trebao rezultirati prijedlogom i sklapanjem programskog ugovora javnog sveučilišta. Iz predložene uredbe teško je zaključiti osigurava li javnim sveučilištima Uredba više proračunskog novca nego do sada i u kojoj mjeri će programski ugovori zadovoljiti sve naše potrebe, a i samo financiranje će uvelike ovisiti o stanju u Državnom proračunu.\n• Ovako predložen sustav vrednovanja programskih ugovora djeluje netransparentano, odnosno ovisi o subjektivnim procjenama osobe koja vrednuje. Na koji način osoba bez jasnih kriterija bodovanja može ocijeniti relevantnost, ostvarivost i ambicioznost svakog pojedinog predloženog razvojnog i izvedbenog cilja? Predlažemo da se definira sustav bodovanja, odnosno kriteriji koji se trebaju zadovoljiti, kao što se to definira pri prijavama projekata na natječaje. \n\n• stavak 7. Ministarstvo može pozvati javni fakultet na sklapanje programskog ugovora te izuzeti dio prijedloga programskog ugovora fakulteta iz programskog ugovora sveučilišta - sveučilištu tj. senatu se oduzima pravo odlučivanja o svojim sastavnicama sa pravnom osobnošću.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[124,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Ad čl. 12.\nPredlažemo dodati stavak 9. za slučaj da zbirno pregovaranje na razini javnog sveučilišta bude prekinuto.\n\"(9) U slučaju da javno sveučilište prekine pregovarački postupak, javni fakultet i javna umjetnička akademija s pravnom osobnosti nastavljaju pregovarački postupak izravno s Ministarstvom.\"\n\nAd čl. 12., st. 7.\nPodržavamo ovakve odredbe Uredbe koje, u skladu s odredbama Zakona, propisuju mogućnost izravnih pregovora između pojedine sastavnice i MZO-a.\nU skladu s odredbama Zakona, vijeće sastavnice donosi odluku o usvajanju prijedloga programskog ugovora koji je rezultat pregovaračkog postupka, a neusvajanje istoga sa sobom nosi posljedice koje se izravno odražavaju na sastavnicu o čijem programskom ugovoru je riječ.\nStoga predlažemo da u slučaju predviđenom stavkom 7. članka 12., sastavnica i Ministarstvo samostalno nastavljaju pregovore te da odredba glasi:\n\"Ako u pregovaračkom postupku javno sveučilište odustane od razvojne ili izvedbene proračunske komponente ili dijela ove komponente prijedloga dijela programskog ugovora javnog fakulteta odnosno javne umjetničke akademije s pravnom osobnosti, Ministarstvo poziva javni fakultet odnosno javnu umjetničku akademiju s pravnom osobnosti na sklapanje programskog ugovora te izuzima dio prijedloga programskog ugovora javnog fakulteta odnosno javne umjetničke akademije s pravnom osobnosti iz prijedloga programskog ugovora javnoga sveučilišta.\"","Nije prihvaćen","Predloženo nije u skladu s odredbama Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[125,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Članak 12. pobliže regulira vrednovanje prijedloga programskog ugovora i pregovaranje oko utvrđivanja programskog ugovora između javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta i Ministarstva znanosti i obrazovanja. Stavak 6. istog članka kaže da u situaciji kada javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut i Ministarstvo znanosti i obrazovanja u roku 15 dana ne usuglase razvojne odnosno izvedbene ciljeve, aktivnosti, mjerljive pokazatelje i financijske iznose ili se javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut propusti očitovati o prijedlogu Ministarstva, navedeni razvojni odnosno izvedbeni cilj s aktivnostima i mjerljivim pokazateljima će se izuzeti iz financiranja programskim ugovorom. Kako u navedenom stavku nije pobliže opisan trenutak od kojeg se rok od 15 dana počinje računati, predlažemo izrijekom propisati od kojeg trenutka se navedeni rok računa i to ne samo u ovom već i drugim slučajevima u Uredbi gdje se navodi isti rok.","Nije prihvaćen","Predlagatelj je mišljenja da je rok jasno propisan predloženim člankom."]
[126,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Članak 12. stavak 1.\nBilo bi dobro znati tko u Ministarstvu vrednuje predložene razvojne i izvedbene ciljeve.\n\nStavak 6.\nSmatramo da je rok od 15 dana prekratak s obzirom na dosadašnje iskustvo s provedbom novog Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti prema kojem su probijeni rokovi od strane Ministarstva vezano uz dobivanje suglasnosti na statute.\n\nStavak 8.\nTreba pojasniti što se smatra opravdanim razlogom za prekid pregovaračkog postupka i što konkretno za financiranje institucija znači da postupak nije pokrenut.\nS druge strane nije propisano ima li i institut/visoko učilište pravo prekinuti pregovarački postupak iz opravdanih razloga i koji bi to razlozi bili?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[127,"Sveučilište u Rijeci","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","Stavak 2: Ako se već želi posebno istaknuti neke razvojne i izvedbene ciljeve kao važnije od ostalih, onda svakako od razvojnih ciljeva treba dodati i onaj iz čl. 6. st. 6, a od izvedbenih ciljeva treba dodati one iz čl. 7. st. 9. i 10. ove uredbe.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[128,"IVAN SABOL","Vrednovanje prijedloga i pregovaranje,\nČlanak 12.","(1)\"Pri tome vrednuje relevantnost, ostvarivost i ambicioznost svakog pojedinog predloženog razvojnog i izvedbenog cilja\"\nZačarani krug neprestanog širenja kapaciteta?\nAko se ne širiš nije ambiciozno pa neće proći, a ako se svake godine širiš onda je realno neodrživo.\n\n(2)\"Ministarstvo vodi računa da se programskim ugovorom u prvom redu ugovori ostvarivanje razvojnih ciljeva određenih člankom 6. stavci 2., 5., 10. i 11. te ostvarivanje izvedbenih ciljeva određenih člankom 7. stavci 2. i 8. ove Uredbe\"\n\nAko ne postoje ekvivalentni paragrafi za javne institute (čl 11 implicira da se ovi dijelovi odnose samo na učilišta) onda su izvedbeni ciljevi diskriminatorni jer su isključivo nešto u domeni učilišta \n2. unaprjeđivanje studentskog standarda \ni\n8. poticanje međunarodne mobilnosti i međunarodne međuinstitucionalne suradnje s posebnom podrškom uključivanju u mreže sveučilišta u sklopu inicijative europskih sveučilišta \n\n(3)\"U pregovaračkom postupku Ministarstvo  ...\"\nMožda bi bilo svrsishodno ovdje ili u Članku 9 navesti da ministarstvo otvara pregovarački proces unutar 15 dana od zaprimanja prijedloga i dokumentacije potrebne za sklapanje programskog ugovora ili traži njihovu nadopunu\n\n(4)\"U pregovaračkom postupku Ministarstvo je ovlašteno... \"\nMislim da je pregovaranje dopisima u suprotnosti sa željom da se pregovori brzo okončaju. \nOvo bi trebao biti dio pregovaračkog procesa uživo\n\n(5) \"Ako javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut odbije prijedloge Ministarstva ..\"\nNejasno.\nMinistarstvo predloži,\nUčilište odbije,\nA onda pregovaraju? Čemu ono loptanje ako se na kraju ionako o svemu pregovara\n\n(8)\"Ako Ministarstvo prekine pregovarački postupak iz opravdanih razloga, smatrati će se da pregovarački postupak nije pokrenut \"\n\nNejasno\nS obzirom da nema roka u kojem se postupak mora pokrenuti to znaći da ministarstvo samovoljno u bilo kojem trenutku može u potpunosti onemogućiti financiranje institucije do daljnjeg (uključujući plaće kao osnovnu komponentu).  Vidi čl 13. 4 gdje je ključno da su \"pregovori započeti\" kako bi se dobilo barem osnovno financiranje","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[129,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nSklapanje programskog ugovora","Zašto je rok za sklapanje ugovora do 30.6. za predstojeću kalendarsku godinu (za javne institute)? Programski ugovor za institute bi trebao biti sklopljen do početka godine na koju se odnosi.\nTakođer, Instituti ne bi smjeli bez svoje krivnje trpjeti posljedicu smanjenog financiranja (ako se ugovor ne sklopi na vrijeme npr. kao posljedica postupanja Ministarstva).","Prihvaćen","Rok za sklapanje programskog ugovora će se doraditi."]
[130,"DAMIR STANZER","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","Stavak 4) Potrebno je izbaciti bilo kakvu materijalnu penalizaciju vezanu uz osnovnu komponentu financiranja. Iz članka izbaciti čitav stavak 4. \n\nSmanjivanjem financiranja na ovaj način (minus 3% svake godine) onemogućuje se temeljno funkcioniranje fakulteta. Ukoliko se pregovara o razvojnoj i izvedbenoj komponenti, jedino one mogu ulaziti u obzir kod bilo kakvog kažnjavanja.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[131,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","U stavku 4. je nužno izbaciti sredstva za plaće zaposlenika. Nadalje, upozoravamo da je predviđena penalizacija pretjerana, nepotrebna, neproduktivna i rizična, te može dovesti do ugrožavanja funkcioniranja ustanova ako se programski ugovor ne potpisuje duže vrijeme. To nije smisao doznačivanja umanjene osnovne komponente, već je smisao premošćivanje razdoblja do sklapanja programskog ugovora, a bez dramatičnog ugrožavanja financijske opstojnosti ustanove, pogotovo u pogledu temeljnih materijalnih prava zaposlenika i funkcija ustanova.","Nije prihvaćen","Odredba stavka 4. je u skladu s odredbom članka 103. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[132,"Sveučilište u Zagrebu","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","Nakon članka 13. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članka 15.)., predlaže se dodati novi naslov i dva nova članka (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu, članak 16. i članak 17.). tako da glase: \n\n\"Izmjene i dopune programskog ugovora \nČlanak 16.\n(1) Tijekom programskog razdoblja programski se ugovor može izmijeniti i/ili dopuniti, o čemu se sklapa dodatak programskom ugovoru.\n(2) Prijedlog za sklapanje dodatka programskom ugovoru iz stavka 1. ovoga članka može podnijeti svaka ugovorna strana. \n(3) Na način i postupak sklapanja dodatka programskom ugovoru odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona i ove Uredbe kojima se uređuje sklapanje programskog ugovora.\n\nČlanak 17.\nZa povećanje osnovne proračunske komponente programskog ugovora koje je posljedica povećanja troškova iz članka 6. stavka 1., kojima je javno visoko učilište i javni znanstveni institut obvezano, a koja nisu bila poznata ili se nisu mogla odgovarajuće kvantificirati u trenutku pregovora, automatizmom se mijenja i dopunjuje financijski iznos ugovorene osnovne proračunske komponente programskog ugovora.\"  \n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Djelomično prihvaćen","Dodat će se novi članak pod nazivom izmjene i dopune programskog ugovora te stavak koji glasi: \"Programski ugovor se može izmijeniti odnosno dopuniti u opravdanim slučajevima sklapanjem dodatka programskog ugovoru u skladu sa zakonom koji uređuje visoko obrazovanje i znanost.\""]
[133,"Sveučilište u Zagrebu","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","Predlaže se izmijeniti članak 13. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 15.) tako da glasi:\n\n\"Članak 15.\n(1) Prijedlog programskog ugovora javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut usvaja u roku od 15 radnih dana od dana usuglašavanja sadržaja programskog ugovora u pregovaračkom postupku s Ministarstvom. \n(2) Nakon što javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut usvoji prijedlog programskog ugovora, ministar nadležan za visoko obrazovanje i znanstvenu djelatnost i rektor javnog visokog učilišta odnosno ravnatelj javnog znanstvenog instituta sklapaju programski ugovor. \n(3) Programski ugovor za javna visoka učilišta sklapa se najkasnije do 15. rujna te stupa na snagu 1. listopada za predstojeću akademsku godinu.\n(4) Programski ugovor za javne znanstvene institute sklapa se najkasnije do 15. rujna te stupa na snagu 1. siječnja za predstojeću kalendarsku godinu. \n(5) Ako se s javnim visokim učilištem odnosno javnim znanstvenim institutom s kojim su započeti pregovori o sklapanju programskog ugovora, zbog njegova skrivljena ponašanja, ne sklopi programski ugovor do datuma iz stavka 3. i 4. ovoga članka, a u skladu s rokovima za dostavu prijedloga programskog ugovora iz članka 9. stavka 3. i 4. ove Uredbe te u skladu s rokovima za vrednovanje prijedloga i pregovaranje o programskom ugovoru iz članka 13. ove Uredbe, u sljedećoj akademskoj odnosno kalendarskoj godini javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu doznačit će se 97 % osnovne proračunske komponente u smislu članka 10. stavka 1. Ako je tijekom pregovaračkog postupka usuglašena osnovna proračunska komponenta programskog ugovora, ali nije postignut sporazum oko drugih komponenti, javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu doznačit će se 97 % osnovne proračunske komponente oko koje je postignuta suglasnost. \n(6) Pregovori o programskom ugovoru nastavit će se i u akademskoj odnosno kalendarskoj godini privremenog financiranja. \n(7) Ako se ni u akademskoj odnosno kalendarskoj godini privremenog financiranja zbog skrivljena ponašanja visokog javnog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta programski ugovor ne sklopi do datuma iz stavka 3. i 4. ovoga članka, a u skladu s rokovima za dostavu prijedloga programskog ugovora iz članka 9. stavka 3. i 4. ove Uredbe odnosno u skladu s rokovima za vrednovanje prijedloga i pregovaranje o programskom ugovoru iz članka 13. ove Uredbe, pregovori o sklapanju programskog ugovora nastavit će se iduće godine, a sredstva doznačena javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu umanjivat će se za 3 % svake iduće akademske odnosno kalendarske godine sve do sklapanja programskog ugovora.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[134,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","Članak 13. stavak 3.\nSmatramo da nema smisla navođenje 30. lipnja kao krajnjeg datuma do kojeg se programski ugovor treba sklopiti (a koji se sklapa za buduće četiri godine) u kontekstu trenutne situacije u kojoj niti ova Uredba vjerojatno do toga datuma neće biti donesena.\nStavak 4.\nU kontekstu komentara na prethodni stavak i mogućnosti da programski ugovori neće biti sklopljeni u navedenim rokovima, znači li to da će institucijama već u 2024. godini biti doznačeno 97% iako do nesklapanja ugovora nije došlo njihovom krivnjom?","Prihvaćen","Hvala na sudjelovanju. Datum navaden u stavku 3. će se korigirati."]
[135,"IVAN SABOL","Sklapanje programskog ugovora,\nČlanak 13.","(1) \"u roku 15 dana od usuglašavanja \"\nNejasna je kronologija.\n1) Čl8 propisuje da proces inicira ministarstvo pozivom u kojem mora pisati (nedefinirani) rok do kad se ustanova mora očitovati i dati prijedloge\n2) ministarstvo nema neki definirani rok za evaluaciju dostavljenih prijedloga (Čl12. 1-3)\nALI ministarstvo može tražiti reviziju ciljeva (Čl 12.  4 ) na što ustanova mora odgovoriti u 15 dana.\n3) Čl 12 stavak 5 pak propisuje da ipak postoji 15 dana za usuglašavanje ciljeva ali nije jasno jel se tih 15 dana produljuje ako se aktivirao stavak 4 za koji je rok isto 15 dana?  Ili imaju 0 dana se dogovoriti ako institucija pošalje odgovor u roku (15ti dan)?\n4) Čl 13 st 1 pak kaže da se ugovor potpisuje 15 dana nakon usuglašavanja (ali nije jasno definirano kada je to točno). A najskasnije do 30 lipnja. \nJel tehnički izvedivo sklopiti sve ugovore sa svim institucijama do 30 lipnja?\n\n(3)\nI dalje nije eksplicitno navedeno trajanje programskog ugovora\n\n(4)\"..s kojim su započeti pregovori o sklapanju programskog ugovora ne sklopi programski ugovor.. \"\nGore u 12/8 eksplicitno piše da ako se ministarstvo povuće iz opravdanog razloga (npr \"nema novca\") onda se pregovori ne smatraju započetima. Ovaj čl 13/4 pak precizira da se neko financiranje daje samo onima s kojima je ZAPOČET pregovor.\nPovlačenje ili ne započinjanje pregovora uistinu znači 0 financiranja bez mogućnosti žalbe?\n\n(4) \"osnovne proračunske komponente koja je ponuđena u pregovaračkom postupku \"\nZnači da ako je osnovna proračunska komponenta sporna o čemu ministarstvo ne želi pregovarati, institucija može ili prihvatiti nepravdu ili se zatvoriti kroz godine ili odmah?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[136,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nFinanciranje temeljem programskog ugovora","Predlaže se iznad članka 14. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članka 18.) promijeniti naslov na način da isti glasi: „Financiranje na temelju programskog ugovora“.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[137,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nFinanciranje temeljem programskog ugovora","Visina mjesečnog obroka trebala bi biti usklađena s visinom troškova instituta u određenom razdoblju.\nU stavku 3. korekcija bi trebala biti moguća za sve stavke a ne samo za trošak školarine (inflacija, poremećaji na tržištu, negativna gospodarska kretanja i ostali vanjski faktori koje nije moguće unaprijed predvidjeti).","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[138,"DAMIR STANZER","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","Stavak 1) S obzirom na dosadašnja iskustva – postoji li mogućnost fakulteta da nekako sankcionira drugu stranu u partnerskom ugovoru, ako ova ne ispoštuje zadani mjesečni tempo doznake ugovorenih sredstava naveden u stavku 1? Je li u slučaju drugačijeg tempa dostave sredstava (drugačijeg od ugovorenog) fakultet u mogućnosti mijenjati ciljeve ili opravdati neostvarivanje nekih od njih?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[139,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","U stavku 3. je potrebno predvidjeti korekciju i zbog troškova plaće i materijalnih prava radnika.","Djelomično prihvaćen","Dodat će se odredba koja glasi: \"Programski ugovor se može izmijeniti odnosno dopuniti u opravdanim slučajevima sklapanjem dodatka programskog ugovoru u skladu sa zakonom koji uređuje visoko obrazovanje i znanost.\""]
[140,"Sveučilište u Zagrebu","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","Predlaže se izmijeniti članak 14. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 18.) tako da glasi:\n\n\"Članak 18.\n(1) Financijska sredstva iz državnog proračuna za osnovnu, razvojnu i izvedbenu komponentu doznačuju se redovito u jednakim mjesečnim obrocima javnom visokom učilištu odnosno javnom znanstvenom institutu na temelju sklopljenog programskog ugovora.\n(2) Financijska sredstava iz stavka 1. ovoga članka visoko javno učilište svojim proračunom raspoređuje na pojedine troškovne stavke javnih fakulteta i javnih umjetničkih akademija, rektorata i drugih ustrojstvenih jedinica u njegovu sastavu. \n(3) Prvi mjesečni obrok isplaćuje se najkasnije u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu programskog ugovora u skladu s člankom 15. stavkom 3. i 4. ove Uredbe. \n(4) Tijekom programskog razdoblja osnovna proračunska komponenta korigira se troškovima školarina koje se iz državnog proračuna u cijelosti subvencioniraju za studente naznačene u članku 6. stavku 5. ove Uredbe. \n(5) Tijekom programskog razdoblja osnovna, razvojna i izvedbena proračunska komponenta korigira se uvažavajući službeno utvrđenu stopu inflacije.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[141,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","• Dosadašnji je model financiranja visokih učilišta po kojem bi se sredstva iz državnog proračuna doznačila na 9 sveučilišta koja bi onda, sukladno programskim ugovorima, ta sredstva raspodijelila po sastavnicama, puno bolji i operativniji od modela koji u čl. 14 predviđa direktno uplaćivanje sredstava na račune 90-ak visokih učilišta.\nčlanak 14. stavak 2. \n• Jasno je iskazano da se sredstva programskih ugovora isplaćuju izravno na račun fakulteta čime se direktno zadire u financijsku neovisnost Sveučilišta te mu se oduzima kontrola nad upravljanjem financijama.\nČlanak 14. stavak 3.\n• U odnosu na odredbu članka 14. stavka 3. prijedloga Uredbe koja predviđa da se \"tijekom provedbe programskog ugovora osnovna proračunska komponenta korigira troškovima školarina koje se iz državnog proračuna u cijelosti subvencioniraju za studente naznačene u članku 5. stavak 3. ove Uredbe\", ističe se kako predviđena odredba unosi prilično veliku nejasnoću što to znači i kako će se u praksi to provoditi. Predmetnu odredbu je potrebno jasnije i bolje nomotehnički urediti na način da se otklone nejasnoće","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[142,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","Ad čl. 14.\nNa primjeru recentnog razdoblja značajne stope inflacije i drugih okolnosti koje utječu na funkcioniranje cjelokupnog društva, pa i znanstveno-nastavnih ustanova, održavanje potrebne razine znanstvene i nastavne produkcije postaje otežano zbog npr. izrazito visokih režijskih troškova - bilo bi dobro programskim ugovorima predvidjeti neku vrstu automatske indeksacije za inflaciju.\nTakođer, jako je važno u okviru osnovne proračunske komponente predvidjeti sredstva potrebna za ispunjavanje svih obveza po kolektivnim ugovorima uslijed očekivanih povećanja materijalnih prava zaposlenika tijekom trajanja programskog ugovora - naime, svakih 5-10 godina svjedočimo tisućama radnih sporova u javnoj službi uzrokovanih neisplatom nekog (dijela) materijalnog prava ugovorenog prema kolektivnom ugovoru, u kojima radnici uspijevaju, što na kraju znači nepotrebno puno veći trošak za državni proračun, nego što bi bio da su sredstva bila uredno osigurana.\n\nAd čl. 14., st. 3.\nPitanje financiranja troškova studiranja po studentu je izrazito važno, i studentima i visokim učilištima. \nPrema prijedlogu Uredbe čini se da se zadržava dosadašnje pravilo o pravu studenata na subvencioniranje troškova studija u cijelosti iz državnog proračuna (studenti koji su prvi put upisani u prvu godinu studija ili su u prethodnoj ostvarili najmanje 55 ECTS-a odnosno studenti s najmanje 60%-tnim invaliditetom koji su u prethodnoj godini ostvarili najmanje 30 ECTS-a), što znači da ostali studenti snose troškove studija u skladu s odlukama visokih učilišta.\nBudući da su natječaji za upis u sljedeću akademsku godinu u tijeku, jako je važno imati pravni okvir kako bi visoka učilišta studentima prilikom upisa mogla dati informacije o uvjetima snošenja troškova studiranja.\nRadi jasnoće odredbi Uredbe predlažemo da stavak 3., članka 14. glasi:\n\"(3) Tijekom provedbe programskog ugovora na osnovnu proračunsku komponentu dodaje se iznos troškova školarina koje se iz državnog proračuna u cijelosti subvencioniraju za studente naznačene u članku 5. stavak 3. ove Uredbe.\"","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[143,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","Članak 14. stavak 3.\nSmatramo da bi navedeni stavak trebalo dopuniti na način da se uz školarine doda mogućnost korekcije osnovne proračunske komponente i zbog porasta drugih troškova, primjerice rasta plaća i materijalnih prava za zaposlenike, rasta režijskih troškova i drugih troškova hladnog pogona.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[144,"IVAN SABOL","Financiranje temeljem programskog ugovora,\nČlanak 14.","(3) \"Tijekom provedbe programskog ugovora osnovna proračunska komponenta korigira se troškovima školarina koje se iz državnog proračuna u cijelosti subvencioniraju za studente naznačene u članku 5. stavak 3. ove Uredbe.  \"\n\nIsta korekcija osnovne proračunske komponente se treba uvesti i za puno relevantnije stavke od školarina\n\nU najmanju ruku treba biti omogućeno izvanredno pregovaranje u slučaju bitno promijenjenih okolnosti ako već ne automatska korekcija (inflacije, rast osnovice, promjene prava, ekstremne promijene cijena...)\nŠkolarine su ionako prihod","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[145,"Sveučilište u Zagrebu","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","Predlaže se izmijeniti članak 15. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 19.) tako da glasi:\n\n\"Članak 19.\n(1) Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora provodi Ministarstvo u suradnji s Agencijom za znanost i visoko obrazovanje.\n(2) Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut u roku 60 dana od proteka dvije godine provedbe programskog ugovora te u roku 60 dana od proteka roka važenja programskog ugovora Ministarstvu dostavlja izvješće o provedbi programskog ugovora. \n(3) Izvješće iz stavka 2. ovoga članka sadržava: \n1. prikaz ugovorenih i ostvarenih razvojnih i izvedbenih ciljeva, aktivnosti i objektivno mjerljivih pokazatelja \n2. objašnjenje neostvarenih aktivnosti i objektivno mjerljivih pokazatelja te rokove u kojima se neostvarene aktivnosti i objektivno mjerljivi pokazatelji planiraju ostvariti \n3. financijsko izvješće po proračunskim komponentama, osnovnoj, razvojnoj i izvedbenoj, s prikazom utrošenih financijskih sredstava i dinamikom njihova trošenja\n4. pokazatelje ishoda iz priloga programskog ugovora. \n(4) Ministarstvo u roku 15 radnih dana od dostave izvješća iz stavka 2. ovoga članka obavlja administrativnu provjeru izvješća. U slučaju nepotpunosti ili neurednosti izvješća Ministarstvo će pisanim putem od javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta zatražiti dopunu ili prilagodbu izvješća. Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut obvezan je dopuniti ili prilagoditi izvješće u roku od 15 radnih dana od dana primitka zahtjeva za dostavu dopune ili prilagodbe izvješća. \n(5) Ministarstvo može izvješće iz stavka 2. ovoga članka dostaviti Agenciji za znanost i visoko obrazovanje na vrednovanje provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora. Agencija za znanost i visoko obrazovanje imenuje stručno povjerenstvo za vrednovanje provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora. \n(6) Pri vrednovanju provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora ocjenjuje se ostvarivanje aktivnosti i objektivno mjerljivih pokazatelja. Agencija za znanost i visoko obrazovanje u roku od 60 dana dostavlja Ministarstvu ocjenu provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","S obzirom na to da se vrednovanje programskog ugovora uzima u obzir pri sklapanju narednog programskog ugovora predlagatelj ostaje pri prijedlogu da su rokovi navedeni u stavku 2. ovoga članka 30 dana, a ne 60 dana."]
[146,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","Članak 15.\nNije jasno na koji način se dostavljaju izvješća za sveučilišta čije sastavnice imaju pravnu osobnost, objedinjuju li se na razini sveučilišta ili same sastavnice to čine samostalno.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[147,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","članak 15. stavak 1. \n• Praćenje provedbe programskog financiranja prema Uredbi je u domeni Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Smatramo da se praćenje mora provoditi isključivo na razini nadležnog ministarstva","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[148,"Agencija za mobilnost i programe Europske unije","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","Članak 15. pobliže regulira postupak praćenja i vrednovanja programskog ugovora. \nStavak 4. istog članka navodi, kao razlog dopune ili prilagodbe izvješća o provedbi programskog ugovora koje podnosi javno visoko učilišta odnosno javni znanstveni institut Ministarstvu znanosti i obrazovanja, nepotpunost ili neurednost izvješća. Ako je primjenjivo, predlažemo koristiti termin „manjkavosti“ izvješća umjesto „neurednosti“.\nNadalje, predlažemo da se u stavku 5. istog članka jasnije definira u kojim slučajevima Ministarstvo znanosti i obrazovanja šalje Agenciji za znanost i visoko obrazovanje na vrednovanje izvješće o ostvarenju razvojnih i izvedbenih ciljeva, aktivnosti i mjerljivih pokazatelja iz programskog ugovora.\nZaključno, predlažemo da se u prvu rečenicu u stavku 6. istog članka, nakon riječi „ugovora“ doda zarez i riječi: „od strane Agencije za znanost i visoko obrazovanje“.\n Unošenjem navedene promjene članak 15. stavak 6. bi glasio:\nČlanak 15.\n…\n(6) Pri vrednovanju provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora, od strane Agencije za znanost i visoko obrazovanje, ocjenjuje se ostvarivanje aktivnosti i mjerljivih pokazatelja. Agencija za znanost i visoko obrazovanje u roku 60 dana dostavlja Ministarstvu ocjenu provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[149,"BLAŽENKA DIVJAK","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","AZVO je prema novom Zakonu ovisan o Ministarstvu i pitanje je kako će se to odraziti na vanjsku akreditaciju AZVO-a, ali i na neovisno praćenje i vrednovanje. \n(3) Očito je da se ne namjeravaju iskoristiti sredstva fondova EU-a za implementaciju programskih ugovora, pa se i planira veliko administrativno opterećenje kod izvještavanja, koje će se odraziti i na kvalitetu vrednovanja. Preporuka: iskoristiti sredstva EU-a za implementaciju programskih ugovora.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[150,"IVAN SABOL","Praćenje i vrednovanje provedbe programskog ugovora,\nČlanak 15.","(3) \"4. pokazatelje ishoda iz priloga programskog ugovora.  \"\novdje spomenuti prilog se do sada u tekstu ne spominje\n\n(4) \"Ministarstvo u roku 15 dana od dostave izvješća iz stavka 2. ovoga članka obavlja administrativnu provjeru izvješća . \"\nIzvedivost je uspitna s obzirom na broj  institucija\n\n(6) \"Pri vrednovanju provedbe programskog ugovora ili dijela programskog ugovora ocjenjuje se ostvarivanje aktivnosti i mjerljivih pokazatelja \"\nAko se radi samo ocjena mjerljivih pokazatelja onda je to \"stručni posao zbrajanja i oduzimanja\" koje može provesti i ministarstvo interno. Ima li AZVO kapaciteta za simultanu evaluaciju tolikih programskih ugovora svake 2 godine?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[151,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nVrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja","Trebalo bi predvidjeti mogućnost izmjene programskog ugovora unutar četverogodišnjeg razdoblja iz opravdanih razloga i na drugi način (i uz veći iznos financiranja). Moguće je da se naknadno pojavi potreba za novim ciljem ili potrebu za promjenom uzrokuje neki vanjski faktor (npr. reforma sustava uzrokovana propisom).\nU stavku 4. nije jasno koje su posljedice ako programski ugovor krši Ministarstvo.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[152,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nVrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja","Predlaže se iznad članka 16. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članka 20.) promijeniti naslov na način da isti glasi: „Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine programskog razdoblja “.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[153,"DAMIR STANZER","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja,\nČlanak 16.","Stavak 4) \n\n1. Jednostrano raskinuti programski ugovor - što to konkretno znači? Prekid dotoka sredstava za temeljnu djelatnost, ili samo dijela koji se odnosi na razvojnu i izvedbenu komponentu? \n\n2. Ukoliko se doista radi o ugovoru, s dvije ravnopravne partnerske stranke, što je u slučaju da Fakultet utvrdi da Ministarstvo krši neke odredbe ugovora? Smije li i Fakultet u tom slučaju jednostrano raskinuti ugovor? Ako da - što to konkretno znači u kontekstu financiranja?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[154,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja,\nČlanak 16.","Iz formulacije stavka 2. proizlazi da Ministarstvo samo na temelju svoje procjene (koja ne mora biti točna) može predložiti dodatak programskom ugovoru i u konačnici smanjiti financiranje. Predlažemo predviđanje točnih, transparentnih i mjerljivih razloga zbog kojih Ministarstvo može pozvati ustanovu na sklapanje dodatka programskom ugovoru.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[155,"Sveučilište u Zagrebu","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja,\nČlanak 16.","Predlaže se izmijeniti članak 16. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 20.) tako da glasi:\n\n\"Članak 20.\n(1) Po proteku dvije godine važenja programskog ugovora objektivno se ocjenjuje napredak u provedbi aktivnosti i ostvarivanju svakog pojedinog objektivno mjerljivog pokazatelja ugovorenog programskim ugovorom na ključnoj točki ostvarenja. \n(2) Ako Ministarstvo argumentirano i objektivno utvrdi da se aktivnost koja vodi ostvarivanju objektivno mjerljivih pokazatelja ne provodi u skladu s rokovima određenima u programskom ugovoru te objektivno procjeni da ne postoje izgledi da se ta aktivnost može provesti u programskom razdoblju, Ministarstvo će pisanim putem pozvati javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut da predloži sklapanje dodatka programskom ugovoru kojim će se utvrditi zamjenska aktivnost i pripadajući objektivni mjerljivi pokazatelj te isti ili umanjeni iznos financiranja ostvarivanja pripadajućeg razvojnog odnosno izvedbenog cilja. \n(3) Ako javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut ne predloži sklapanje dodatka programskom ugovoru iz stavka 2. ovoga članka u roku od 15 radnih dana od dana primitka poziva za sklapanje dodatka, ugovoreni iznos programskog ugovora umanjit će se za iznos financiranja aktivnosti koja pridonosi ostvarivanju toga razvojnog odnosno izvedbenog cilja, u cijelosti ili razmjerno ostvarenju pripadajućeg objektivno mjerljivog pokazatelja na ključnoj točki ostvarenja. \n(4) Ako Ministarstvo argumentirano utvrdi da javno visoko učilište ili javni znanstveni institut u bitnome ne poštuje odredbe programskog ugovora, upozorit će ga pisanim putem na propuste u provedbi programskog ugovora te od njega zatražiti ispravljanje učinjenih propusta u razumnom roku i u mjeri u kojoj je to moguće te poštivanje svih odredaba programskog ugovora u nastavku programskog razdoblja.\n(5) Ako javno visoko učilište ili javni znanstveni institut i nakon pisanog upozorenja iz stavka 4. ovoga članka nastavi činiti bitne propuste u provedbi programskog ugovora ili ne ispravi učinjene propuste iz članka 4. ovoga članka u razumnom roku i u mjeri u kojoj je to moguće ili teško krši odredbe programskog ugovora, Ministarstvo može pisanim putem pokrenuti postupak raskida dijela ili čitave razvojne odnosno izvedbene komponente programskog ugovora.\n(6) Raskid osnovne proračunske komponente programskog ugovora nije dopušten.\n(7) Prije pokretanja postupka raskida dijela ili čitave razvojne odnosno izvedbene komponente programskog ugovora iz stavka 5. ovoga članka Ministarstvo je obvezno iscrpiti sve mogućnosti partnerskog pregovaranja s javnim visokim učilištem odnosno javnim znanstvenim institutom.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[156,"BLAŽENKA DIVJAK","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja,\nČlanak 16.","(1) Tko ocjenjuje napredak i u kojim rokovima? Ne vjerujem da postoji kapacitet da se to kvalitetno napravi u kraćem vremenu od godine dana.\n(3) Što ako visoko učilište ostvaruje rezultate bitno iznad ugovorenih, kako će ga se nagradit? Ili neće, pa će sve ostati u okvirima osrednjosti. \n(4) Što ako Ministarstvo krši odredbe ugovora ili se zbog promjene ekonomskih okolnosti opravda povećanje sredstava?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[157,"IVAN SABOL","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku dvije godine njegova važenja,\nČlanak 16.","(1) \"Po proteku dvije godine važenja programskog ugovora  \"\nNigdje nije explicitno navedeno da ugovoru traju 4 godine. Ako se potpišu na više, znaći li da se evaluiraju samo nakon prve 2 godine te na kraju?\n\n(4) \"Ako Ministarstvo utvrdi kako javno visoko učilište ili javni znanstveni institut teško krši odredbe programskog ugovora ovlašteno je jednostrano raskinuti programski ugovor.  \"\nI što onda?\nŠto je sa osnovnom komponentom ili su plaće zamrznute do sljedećeg poptisivanja ugovora?\nNejasno i stoga neprovedivo","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[158,"Sveučilište u Zagrebu","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nVrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja","Predlaže se iznad članka 17. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članka 21.) promijeniti naslov na način da isti glasi: „Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku programskog razdoblja“.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[159,"IVAN SABOL","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nVrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja","Nejasno je međurazdoblje.\n\nAko se programsko financiranje ugovara najkasnije do 1. siječnja 2024 a traje 4 godine ispada da se evaluacija ugovora pokreće 2.siječnja 2027 godine, tj nakon što je već morao biti ugovoren sljedeći ugovor. \nStoga je nemoguće ispuniti Čl 17 st 3 koji podrazumijeva da se ishod vrednovanja koristi u pregovorima.\nEventualno da se vrednovanje obavlja paralelno sa pregovorima sljedećeg ugovora ali to znaći da to ne može raditi AZVO u roku od 60 dana već samo ministarstvo barem par mjeseci prije isteka važenja (što je u suprotnosti sa Čl17 st 1 gdje stoji da finalno vrednovanje ide eksplicitno po isteku važenja ugovora)","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[160,"DAMIR STANZER","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","Stavak 2) Iz kojeg konkretnog novca fakultet vraća ovu svotu, ako ne postoji novac zarađen na tržištu? Sva ostala sredstva su namjenska. Moguće je da je novac trošen i potrošen za ostvarivanje nekog cilja, ali cilj nije ostvaren iz razloga koji nije krivica fakulteta. Kako će fakultet riješiti takvu situaciju?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[161,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","U članku 17. je potrebno propisati rokove za početak pregovora o novom četverogodišnjem ciklusu programskog financiranja. Također potrebno je preciznije definirati na čemu će se temeljiti polazišna točka pregovora za novi četverogodišnji ciklus programskog financiranja.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[162,"Sveučilište u Zagrebu","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","Predlaže se izmijeniti članak 17. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 21.) tako da glasi:\n\n\"Članak 21.\n(1) Nakon proteka razdoblja važenja programskog ugovora objektivno se vrednuje ostvarenje svakog pojedinog objektivno mjerljivog pokazatelja ugovorenog programskim ugovorom. \n(2) Ako Ministarstvo argumentirano i objektivno utvrdi da neki od ugovorenih objektivno mjerljivih pokazatelja u bitnome nije ostvaren, zatražit će od visokog javnog učilišta odnosno visokog znanstvenog instituta povrat iznosa financiranja aktivnosti koja je trebala pridonijeti ostvarenju toga objektivno mjerljivog pokazatelja utvrđenog programskim ugovorom, u cijelosti ili razmjerno ostvarenju objektivno mjerljivog pokazatelja.\n(3) Povrat iznosa financiranja iz stavka 2. ovoga članka može iznositi najviše 25 % ugovorenog iznosa financiranja pojedine aktivnosti koja je trebala pridonijeti ostvarenju objektivno mjerljivog pokazatelja utvrđenog programskim ugovorom.\n(4) Javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut nije dužno izvršiti povrat iznosa financiranja iz stavka 2. ovoga članka ako nedvojbeno dokaže da je financijska sredstva za financiranje predmetne aktivnosti utrošilo sukladno programskom ugovoru, planski i namjenski, a do ostvarenja objektivno mjerljivog pokazatelja nije došlo zbog okolnosti za koje se nije znalo niti ih je bilo moguće predvidjeti u trenutku potpisivanja ugovora ili takvih okolnosti na koje javno visoko učilište odnosno javni znanstveni institut nije mogao utjecati.\n(5) Ostvareni razvojni i izvedbeni ciljevi te postignuti objektivno mjerljivi pokazatelji ostvarenih razvojnih i izvedbenih ciljeva po proteku dvije godine programskog razdoblja i nakon proteka čitavog programskog razdoblja uzimaju se na odgovarajući način u obzir pri sklapanju daljnjeg programskog ugovora, ako je to moguće i provedivo.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[163,"Sveučilište u Splitu - Uprava","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","članak 17. \n• U odnosu na odredbe članka 17. prijedloga Uredbe koju uređuju pitanje vrednovanja programskog ugovora po proteku razdoblja važenja, napominje se kako predviđeno rješenje po kojem \"ako Ministarstvo utvrdi kako se neki od ugovornih mjerljivih pokazatelja nije ostvario, zatražiti će povrat iznosa financiranja toga mjernog pokazatelja utvrđenog programskim ugovorom, u cijelosti ili razmjerno ostvarenju mjerljivog pokazatelja\", ostavlja mnogo manevarskog prostora da resorno Ministarstvo jednostranim odlukama utvrđuje činjenicu o (ne)ostvarenju mjerljivih pokazatelja. Nije propisana pravna zaštita protiv takve odluke ministarstva. Predmetnu odredbu je potrebno jasnije i bolje nomotehnički urediti na način da se propiše npr. da se ostvarenje ugovornih mjerljivih pokazatelja utvrđuje zajednički od strane predstavnika Ministarstva i javnog sveučilišta potpisnika sklopljenog programskog ugovora.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[164,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","Članak 17.\nU ovom članku propisuje se situacija u kojoj su nije ostvario neki od ugovorenih mjerljivih pokazatelja, međutim što ako su svi pokazatelji ostvareni, a instituciji je ostalo neutrošenih sredstava, što će biti sa tim sredstvima, odnosno ostaju li ta sredstva instituciji kao vlastita sredstva?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[165,"BLAŽENKA DIVJAK","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","(1) Nejasno je koje su posljedice ako Ministarstvo ne ispuni svoje obaveze (imali smo takvu situaciju 2015). \n(2) Temeljem čega će se povrat ostvariti, tko će to utvrditi, odnosno kojim rješenjem ili odlukom?\n(3) Na koji način se uzimaju u obzir?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[166,"IVAN SABOL","Vrednovanje provedbe programskog ugovora po proteku razdoblja važenja,\nČlanak 17.","(1) \"Po proteku razdoblja važenja programskog ugovora\" \nI dalje nije navedeno maksimalno trajanje? \n\n(2) \"Ako Ministarstvo utvrdi kako se neki od ugovorenih mjerljivih pokazatelja nije ostvario, zatražiti će povrat iznosa financiranja...  \"\n\nNejasno. Od kud će se povrat stvoriti ako su sredstva utrošena?\n\nNpr institut kaže da želi novu kapitalnu opremu (razvojna komponenta) jer to povećava uspješnost na projektnim prijavama (mjerljivi pokazatelj).\nOnda npr HRZZ ne raspiše natječaj 2 godine i institut ne dosegne XY uspješnih prijava na natječaje koji bi bio recimo razuman \"mjerljivi pokazatelj\". Ali oprema je kupljena i core facility pokrenut. Kako bi to institut onda vratio iznos kojim je financirana kupnja stroja? Ministarstvo si uzme stroj nazad?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[167,"Institut Ruđer Bošković","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nPrijelazne i završne odredbe","Dosadašnje strategije nisu bile usklađene sa zahtjevima iz ove Uredbe.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[168,"Sveučilište u Zagrebu","Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 18.","Predlaže se izmijeniti članak 18. (prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 22.) tako da glasi:\n\n\"Članak 22.\n(1) Do isteka važeće strategije javnog visokog učilišta odnosno javnog znanstvenog instituta ta se strategija primjenjuje kao strategija razvoja na koju se odnosi ova Uredba. \n(2) Iznimno od članka 15. stavka 3. i 4. ove Uredbe, programski ugovor koji se potpiše s javnim visokim učilištem odnosno javnim znanstvenim institutom do 31. prosinca 2023. godine stupa na snagu danom potpisa.\"\n\n***Vidi pripadajuće obrazloženje u općem komentaru koje je podnijelo Sveučilište u Zagrebu (Uprava) u naslovu Uredbe.","Nije prihvaćen","Nije u skladu s jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor."]
[169,"Institut za etnologiju i folkloristiku ","Prijelazne i završne odredbe,\nČlanak 18.","Članak 18. stavak 1.\nIz odredbe je nejasno o kojoj se strategiji radi budući da su institucije prema uputi Ministarstva u procesu izrade novih strategija, a stare, koje nisu kompatibilne s ovom Uredbom, važeće su do kraja 2023. odnosno do donošenja novih strategija.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[170,"Sveučilište u Zagrebu","Stupanje na snagu,\nČlanak 19.","Prema prijedlogu Sveučilišta u Zagrebu članak 19. postao bi članak 23.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[171,"DAMIR STANZER","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOBRAZLOŽENJE","U obrazloženju piše \"dosadašnji sustav financiranja znanstvene djelatnosti ne može jamčiti izvrsne rezultate\", a to je tvrdnja koja nije dobro obrazložena. Prijedlog: izbrisati ovu tvrdnju (bar) iz ovog teksta.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[172,"Hrvatska udruga za znanstvenu komunikaciju - ZNAK","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOBRAZLOŽENJE","...\nDonošenjem Uredbe, ukupno financiranje iz državnog proračuna javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta će se određivati kroz pregovarački proces, a na temelju nacionalnih strateških smjernica (Nacionalne razvojne strategije, Strategije pametne specijalizacije, Plana za razvoj istraživačke infrastrukture, Plana odgoja i obrazovanja, Hrvatskog plana za otvorenu znanost itd.).","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[173,"Fakultet organizacije i informatike","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOBRAZLOŽENJE","Ako su nam suglasnosti potrebne od Sveučilišta, pa od MZO oni su itekako glavni u našoj strategiji. Ukoliko se već piše o strategiji LJP, smatramo da se moramo pozvati na STEM, prepoznatu važnost i ulogu studijskog programa za tržište rada - digitalna tehnologija i sl.","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]
[174,"IVAN SABOL","UREDBU O PROGRAMSKOM FINANCIRANJU JAVNIH VISOKIH UČILIŠTA I JAVNIH ZNANSTVENIH INSTITUTA U REPUBLICI HRVATSKOJ,\nOBRAZLOŽENJE","\"Uredbom se propisuje novi model financiranja kako bi se riješili izazovi sadašnjeg nedovoljnog institucionalnog financiranja znanstvene djelatnosti  ...“ \n\nNeobično ali gotovo svugdje u ostatku dokumenta je nastava na prvom mjestu osim u obrazloženju?\nTrebalo bi revidirati ostatak dokumenta da bolje odgovara ovdje definiranom cilju Podizanje istraživačkog i inovacijskog kapaciteta“ unutar koje je predviđena reforma R1 „Reforma i jačanje kapaciteta javnog znanstveno-istraživačkog sektora.\n\n\"veliki dio proračuna znanstvenog sustava rezerviran za plaće zaposlenika i na taj dio proračuna ustanove ne mogu znatno utjecati . \"\nTo se suštinski i dalje ne mijenja reformom? I dalje je osnovna komponenta pretežno jednaka plaćama i povijesno ograničena a i sada se o tome eksplicitno nemože pregovarati. izvedbena komponenta (izvrsnost) i dalje čini samo 10%\n\n\"Načelno, javnim visokim učilištima i javnim znanstvenim institutima koje se bave značajnim i utjecajnim istraživanjima, kroz novi model, postupno će se dodijeliti više javnih sredstava  \"\nAko se osnovna komponenta ne pregovara a jedino je ona povijesni temelj određivanja ostalih onda se nepromjenjivošću iste onemogućava postupno dodjeljivanje više sredstava\n\nu prvom programskom ugovoru izvedbena komponenta iznosi 10%, i može se ostvariti toliko ili manje. Jednako je i sa narednim ugovorom.\nNigdje nije eksplicitno povezano kako se razvojna i izvedbena komponenta pretaču u povećanje osnovne komponente. Uzima li se uspješno utrošena razvojna komponenta pod osnovnu za pregovaranje sljedećeg ciklusa? Ako da to treba biti evidentno i eksplicitno navedeno\nS druge strane, vjerojatno nije održivo da svaki institut/sveučilište \"ambiciozno\" svaki ciklus traži novi \"core facility\" (instrument  i osoblje) ili ekvivalent i tako kontinuirano radi na povećanju osnovne komponente (materijalni troškovi i održavanje opreme i plaće)  bez ograničenja. Što im narednih godina omogućuje još veći apsolutni iznos za nove uređaje i osoblje kroz 20% razvojnog dijela.\n\n\n\"pomoću tri mehanizma:  A... C...B...\"  \ntipfeler?\n\n\"A. osnovna proračunska komponenta koja je određena na temelju povijesnog stanja rashoda za zaposlenike i materijalne  roškove; \"\nako ništa pod obrazloženje bi se moglo navesti što je to \"povijesno stanje\" rashoda\nTakođer, u proces savjetovanja pušten je prijedlog zakona o plaćama u državnim i javnim službama što znaći da se možda neće moći jednostavno primjeniti povijesno stanje rashoda?","Primljeno na znanje","Hvala na sudjelovanju."]