{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":14,"n_cols":6,"rows_kept":14,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatska voćarska zajednica","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM","Prije svega želimo izraziti svoje nezadovoljstvo načinom kao i izglednim ishodom donošenja izmjena predmetnog Zakona.\n\nSmatramo kako je svrha Povjerenstava i radnih tijela upravo da se, zajedničkim snagama i sukladno interesima svih dionika te željenim ciljevima samog Zakona, postignu najkvalitetnija rješenja i izmjene u okviru postojećih zakona.\n\nJednostrano povlačenje prvotnog nacrta izmjena Zakona (bez objašnjenja), a koji je sukladan zaključcima Povjerenstva te objava novog nacrta koje ne uključuje gotovo niti jedan od tih zaključaka odnosno prijedloga samih strukovnih udruženja, nije razumljivo niti isto smatramo korisnim za sve dionike, a posebno za domaće proizvođače čija bi zaštita trebala biti u fokusu ovog Zakona.   \n\nNastavno na gore navedeno, u nastavku donosimo dopune i izmjene Zakona, usvojene od strane Povjerenstva, ali naknadno izbačene iz prvotnog nacrta izmjena Zakona bez sazivanja nove sjednice Povjerenstva:\n\nČlanak 11. – (Izmjena u stavku 18. i 27.)\n\n18. zahtjeva ili ugovara i/ili naplaćuje dobavljaču naknadu ili rabate za istraživanje tržišta, asortiman, distribuciju roba, obim prodaje.\n\nOBJAŠNJENJE:\n Trenutna je praska pojedinih trgovačkih lanaca da u ugovore sa dobavljačima ugrađuju određene klauzule putem kojih im za već isporučenu robu naknadno zaračunavaju i naplaćuju pojedina umanjenja, naknade, bonuse, rabate na primjer (ali ne isključivo) za asortiman, distribuciju, obim prodane robe, a koje se na mjesečnoj bazi kreću u rasponu od 1 do 10 posto, što u konačnici značajno umanjuje neto iznos koji proizvođač ostvaraje po jedinci prodanog kilograma svoje robe. Potpuno je jasno kako su takva naplaćivanja upravo one vrste naknada koje je ovaj Zakon zapravo htio ograničiti, samo se sada zovu drugačije.\n\n27. prodaje proizvodno i tržišno osjetljive poljoprivredne i prehrambene proizvode na akciji po prodajnoj cijeni koja za krajnjeg potrošača ne može biti niža od 34  20 % od krajnje prodajne redovne cijene artikla u tome trenutku, što primjerice uključuje i sniženje cijena zbog povećanja pakiranja, neto težine proizvoda, bez povećanja krajnje prodajne cijene.\n\nOBJAŠNJENJE:\nEventualnim ukidanjem predmetne stavke (kako je predviđeno ovim tekstom izmjena) ponovno će se i u potpunosti otvoriti put za „nadmetanje“ trgovaca u tome tko će imati nižu akcijsku cijenu što će u konačnici biti katastrofalno za domaće proizvođače, jer će to sve ići na njihov teret. Često se pri tome ne uzima u obzir osjetljivost takvih proizvoda i važnost proizvođačke cijene za opstojnost domaće poljoprivredne proizvodnje. Za razliku od ostalih proizvoda poljoprivredni imaju kratak rok trajanja, proizvođači se susreću sa brojnim eksternim rizicima, nedostacima skladišnih kapaciteta, porastom troškova i sl., te su često prinuđeni prodavati plodove svog rada po vrlo niskim cijenama jer jednostavno nemaju izbora. Osim toga bitno je uzeti u obzir kako je domaćim proizvođačima značajno povećana cijena koštanja proizvoda i svih sirovina, ali za razliku od ostalih zemalja EU gdje je redovna maloprodajna cijena primjerice jabuke porasla na cca. 3,00 EUR, na domaćem tržištu ta cijena je trenutno oko 1,30 EUR za 1kg. Naravno da bi u takvim okolnostima svako veće smanjenje redovnih cijena od predloženih 20% rezultiralo prodajom sa gubitkom za proizvođača posebice uzimajući u obzir da akcijska prodaja ima dominantan udio u plasmanu poljoprivrednih proizvoda (čak i do 60% ukupne prodaje proizvođača). Upravo iz tog razloga predmetna odredba je i bila uvrštena u ovaj Zakon!","Nije prihvaćen","Za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se nakratko otvorilo savjetovanje i nacrt se našao dostupan na aplikaciji e-savjetovanja, međutim pojedini postupci prije odobravanja savjetovanja s javnošću nisu pravilno provedeni stoga je savjetovanje zatvoreno. \nNakon prikupljanja mišljenja tijela državne uprave i proceduralnih odobrenja, odobreno je i otvoreno savjetovanje s javnošću na portalu e-savjetovanja za ovaj ovaj prijedlog u koji su ugrađene odredbe usuglašene s drugim tijelima državne uprave. \n\nOvim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se briše odredba o krajnjoj prodajnoj cijeni i posljedično tome se briše odredba o prodaji proizvodno i tržišno osjetljivih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ispod krajnje prodajne cijene, nadalje briše se odredba kojom je određen količinski udio proizvodno i tržišno osjetljivih poljoprivrednih proizvoda koji se mogu prodavati u akcijskoj prodaji po cijeni nižoj od krajnje prodajne cijene.\nMeđutim dobavljač i kupac mogu za proizvodno i tržišno osjetljive poljoprivredne proizvode ugovorno usuglašavati uvjete akcijske prodaje."]
[2,"HGK","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM","Članica Udruženja trgovine HGK predlaže izmijeniti odredbe članka 12. stavka 1. točke 3. i 4. te u vezi s time i odredbe stavka 2. točke 3 i 4. istog članka na način da se ukine ukine administrativni teret formalnog traženja provođenja oglašavanja i marketinga od strane dobavljača. Članica smatra da oglašavanje, odnosno marketing ne može biti nepoštena praksa, pod uvjetom da postoji suglasno očitovanje volje između dobavljača i kupca, i to neovisno o tome tko je inicirao oglašavanje, odnosno marketing (dobavljač ili kupac). Bitnim smatraju suglasnost volja obiju strana.","Nije prihvaćen","Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom nedvojbeno i jasno propisuje pod kojim se uvjetima uvjetovanje oglašavanja i marketing smatra nepoštenom trgovačkom praksom, odnosno uređuje uvjete kada se iznimno ne smatraju zabranjenom odnosno nepoštenom trgovačkom praksom.\nNapominjemo kako je člankom 12. stavkom 2. propisana odredba kojom se navode izuzeća koja se neće smatrati nepoštenom trgovačkom praksom ako oglašavanje i marketing poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koje provodi kupac izričito traži dobavljač od kupca gdje se plaćanje mora temeljiti na objektivnim i razumnim procjenama ako je jasno i nedvosmisleno ugovorena u okviru ugovora o isporuci poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ili u okviru naknadnog ugovora između dobavljača i kupca, a prije izvršenja tih praksi jer se Zakonom štiti „slabiji“ dobavljač te se jedino dokumentiranim aktivnostima mogu pratiti međusobni odnosi dobavljača i kupca."]
[3,"Fragaria doo","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM","Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom (dalje u tekstu: Prijedlog zakona) je nakon kakvog takvog usuglašavanja na Povjerenstvu za izradu istog Prijedloga zakona oglašen na savjetovanje s javnošću u ožujku ove godine. Nakon samo par dana, taj Prijedlog zakona je povučen sa savjetovanja bez ikakvog objašnjenja.\nNakon dva mjeseca se ponovno na savjetovanju oglašava Prijedlog zakona, ali koji je bitno različit od onoga koji je većinom glasova odobren na Povjerenstvu.\nNedopustiva je (demokratska) praksa oglasiti na savjetovanje s javnošću verziju Prijedloga zakona koja se bitno razlikuje od verzije potvrđene od strane Povjerenstva za izradu tog istog prijedloga.","Primljeno na znanje","Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom nakratko se našao dostupan na aplikaciji e-savjetovanja međutim pojedini postupci prije odobravanja savjetovanja s javnošću nisu pravilno provedeni stoga je savjetovanje zatvoreno. Nakon prikupljanja mišljenja tijela državne uprave i proceduralnih odobrenja, odobreno je i otvoreno savjetovanje s javnošću na portalu e-savjetovanja."]
[4,"GRAŠEVINA CROATICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nPRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM","Dostava podataka o izlazu robe u redovnoj i akcijskoj prodaji je bitno kako bi se:\n1. Onemogućilo kupca u smanjivanju narudžbe dobavljača uz objašnjenje da ima dovoljnu količinu robe na zalihi - na ovaj način kupac vrši pritisak na dobavljača tijekom komercijalnih pregovora, a što je u suprotnosti sa ZZNTP-om \n2. Zaštitilo krajnjeg kupca tijekom akcijske prodaje – krajnjem kupcu bi se putem ovih zaštitnih mehanizama u konačnici uvijek osigurala dovoljna količina akcijske robe (jer kupci često koriste akcije kao „mamac“ za privlačenje krajnjeg kupca, dok istovremeno ne osiguravaju dovoljne količine akcijske robe na svojim policama i tako krajnjeg kupca preusmjeravaju na kupovinu robe po redovnim cijenama, a što nije u skladu sa zakonom. Znajući stvarno stanje zalihe u objektu, dobavljač bi imao argument zatražiti kupca da izloži svu robu na policu)\n3. Onemogućilo stvaranje lagera robe po akcijskim cijenama, a radi prodaje iste te robe po redovnim cijenama po proteku akcije, što je u suprotnosti s poštenim trgovačkim praksama.\nU članku 12. ZNTP stavku 2. točki 2. predlažemo brisanje dijela koji određuje da je obveza kupca nakon promidžbe (akcije) dostaviti podatke samo za proizvodno i tržišno osjetljive poljoprivredne i prehrambene proizvode. Odnosno, predlažemo da se navedena obveza odnosi na sve poljoprivredne i prehrambene proizvode.","Nije prihvaćen","Uvjeti zaštite krajnjeg potrošača u akcijskim prodajama propisani su Zakonom o zaštiti potrošača (\"Narodne novine\" br. 19/22., 59/23.), a Zakonom o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se uređuju pitanja kojima se dobavljač štiti od nametanja nepoštenih trgovačkih praksi kupca korištenjem značajnije pregovaračke snage kupca.\nUvjeti i rokovi isporuka roba u redovitoj i akcijskoj prodaji moraju biti obuhvaćeni ugovorom kojim obje strane mogu usuglasiti uvjete i postupanja prije i nakon redovite ili akcijske prodaje. \nMeđutim uvođenje obveze da kupac mora za sve proizvode prije i nakon redovite i akcijske prodaje izvještavati svakog dobavljača i s njima usklađivati inventurna stanja za sve proizvode, predstavljalo bi veliko birokratsko opterećenje kupca."]
[5,"HGK","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nPRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM","Članica Udruženja trgovine HGK predlaže brisati pojam proizvodno i tržišno osjetljivih proizvoda iz članka 2. stavka 1. točke 18., kao i popis predmetnih proizvoda iz članka 2. stavka 2. te sukladno tome izmijeniti i članak 12. stavak 2. točku 2. važećega Zakona. Članica smatra kako se ova kategorija proizvoda ne bi trebala zasebno regulirati ovim Zakonom, odnosno da je zaštita koje se propisuje ostalim odredbama ovoga Zakona adekvatna i za ovu kategoriju proizvoda. Stoga predlaže sljedeću formulaciju:\n \nČlanak 1. \n„U Zakonu o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom („Narodne novine“, br. 117/17. i 52/21.) u članku 2. stavku 1. točke 17. i 18. brišu se. \n\nDosadašnja točka 19. postaje točka 17. \n\nU stavku 2. riječi „te popis proizvodno i tržišno osjetljivih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz stavka 1. točke 18. ovoga članka“ brišu se.“\n \nIza članka 4. Nacrta predlaže dodati novi članak koji glasi:\n\n„U članku 12. stavku 2. točka 2. mijenja se i glasi:\n„2. praksa iz stavka 1. točke 2. ovoga članka neće se smatrati nepoštenom ako dobavljač izričito zahtijeva provođenje promidžbe od strane kupca i ako kupac prije promidžbe navede razdoblje promidžbe i očekivanu količinu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koju treba naručiti po sniženoj cijeni.“","Nije prihvaćen","Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se briše odredba o krajnjoj prodajnoj cijeni i posljedično tome se briše odredba o prodaji proizvodno i tržišno osjetljivih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda ispod krajnje prodajne cijene, nadalje briše se odredba kojom je određen količinski udio proizvodno i tržišno osjetljivih poljoprivrednih proizvoda koji se mogu prodavati u akcijskoj prodaji po cijeni nižoj od krajnje prodajne cijene. Međutim dobavljač i kupac mogu za proizvodno i tržišno osjetljive poljoprivredne proizvode ugovorno usuglašavati uvjete akcijske prodaje."]
[6,"HGK","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 2.","Članica Udruženja trgovine HGK predlaže izmijeniti članak 3. stavak 1. važećega Zakona radi bolje nomotehničke formulacije. Članica je mišljenja kako je trenutna definicija nelogična, odnosno da su dijelovi definicije međusobno kontradiktorni. Stoga predlaže sljedeću formulaciju:\n \nČlanak 2. \n\nU članku 3. stavak 1. mijenja se i glasi: \n\n„(1) Smatra se da značajnu pregovaračku snagu u smislu ovoga Zakona ima kupac koji je ostvario ukupni godišnji prihod od najmanje 2.000.000,00 eura i čiji je ukupni godišnji prihod veći od ukupnog godišnjeg prihoda dobavljača.“ \n\nStavak 6. mijenja se i glasi: \n\n„(6) Za utvrđivanje ukupnog godišnjeg prihoda dobavljača, na odgovarajući način primjenjuju se odredbe stavaka 2. i 3. ovoga članka.“ \n \nIli alternativno:\n\nČlanak 2. \n\nU članku 3. stavak 1. mijenja se i glasi: \n\n„(1) Smatra se da značajnu pregovaračku snagu u smislu ovoga Zakona ima kupac koji je ostvario ukupni godišnji prihod od najmanje 2.000.000,00 eura i koji je prihodovno snažniji od dobavljača.“ \n\nStavak 6. mijenja se i glasi: \n\n„(6) Za utvrđivanje ukupnog godišnjeg prihoda dobavljača, na odgovarajući način primjenjuju se odredbe stavaka 2. i 3. ovoga članka.“","Primljeno na znanje","Namjera je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom pojednostaviti izričaj pri definiranju značajne pregovaračke snage kupca u odnosu na dobavljača, te pojasniti primjenjivost zakona na adresate kada se dokaže da je dobavljač prihodovno jača ugovorna strana u odnosu na kupca."]
[7,"GRAŠEVINA CROATICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 3.","Trenutna praksa je da većina kupaca ne želi dostaviti podatke o zalihi za asortiman dobavljača. Dostava podataka o zalihi je važna iz sljedećih razloga:\n• onemogućavanje kupca u smanjivanju narudžbe dobavljača uz objašnjenje da ima dovoljnu količinu robe na zalihi - na ovaj način kupac vrši pritisak na dobavljača tijekom komercijalnih pregovora, a što je u suprotnosti sa ZZNTP-om \n• zaštita krajnjeg kupca tijekom akcijske prodaje – krajnjem kupcu bi se putem ovih zaštitnih mehanizama u konačnici uvijek osigurala dovoljna količina akcijske robe (jer kupci često koriste akcije kao „mamac“ za privlačenje krajnjeg kupca, dok istovremeno ne osiguravaju dovoljne količine akcijske robe na svojim policama i tako krajnjeg kupca preusmjeravaju na kupovinu robe po redovnim cijenama, a što nije u skladu sa zakonom. Znajući stvarno stanje zalihe u objektu, dobavljač bi imao argument zatražiti kupca da izloži svu robu na policu)\n• stvaranje lagera robe po akcijskim cijenama, a radi prodaje iste te robe po redovnim cijenama po proteku akcije, što je u suprotnosti s poštenim trgovačkim praksama \nPrijedlog je da Zakon treba omogućiti pregled zalihe dobavljača po svakoj pojedinoj etiketi po svakoj pojedinoj poslovnici kupca minimalno jedan puta mjesečno, a kako bi dobavljač mogao bolje upravljati prodajom svojih robnih marki. Pregled zalihe može biti zatražen i više puta mjesečno ukoliko je u tom mjesecu proveden neki oblik akcijske prodaje.\nU članku 5. bi trebalo dodati odredbu koja definira da ukoliko se ugovorom predviđa redovita isporuka proizvoda, kupci su obvezni zadnji dan u mjesecu za tekući mjesec i/ili na pisani zahtjev dobavljača dostaviti u roku tri dana od isteka mjeseca ili primitka zahtjeva podatke o zalihama proizvoda iz ugovorenog asortimana proizvoda, prema vrsti i količini proizvoda, te lokaciji prodajnog objekta.","Nije prihvaćen","Zakonom o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom  se uređuju pitanja kojima se dobavljač štiti od nametanja nepoštenih trgovačkih praksi kupca korištenjem značajnije pregovaračke snage kupca.\nUvjeti i rokovi isporuka roba u redovitoj i akcijskoj prodaji moraju biti obuhvaćeni ugovorom kojim obje strane mogu usuglasiti uvjete i postupanja prije i nakon redovite ili akcijske prodaje. \nMeđutim uvođenje obveze da kupac mora za sve proizvode prije i nakon redovite i akcijske prodaje izvještavati svakog dobavljača i s njima usklađivati inventurna stanja za sve proizvode, predstavljalo bi veliko birokratsko opterećenje kupca."]
[8,"GRAŠEVINA CROATICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 3.","Trenutna praksa je da većina kupaca ne želi dostaviti podatke o dubini distribucije za asortiman dobavljača (dubina distribucije je popis prodajnih mjesta trgovca u kojima se prodaju pojedine etikete iz asortimana dobavljača). Na ovaj način kupac može izlistati dio asortimana dobavljača s polica neke od svojih poslovnica, a dobavljač nema jednostavnu mogućnost isto provjeriti/dokazati da trgovac provodi određene mjere komercijalne odmazde iz članka 11. stavka 1. točke 6. (osim svakodnevno obilaziti sve poslovnice, što si npr. mali dobavljači/proizvođači ne mogu priuštiti).\nZakon bi trebalo izmijeniti (predlažemo izmjenu u okviru članka 5.) na način da ukoliko se ugovorom predviđa redovita isporuka asortimana proizvoda dobavljača, a kupac posjeduje više prodajnih mjesta na kojima će se prodavati proizvodi dobavljača, ugovoru se mora priložiti pregled asortimana proizvoda dobavljača po prodajnim  mjestima kupca, te se isti smatraju bitnim elementima ugovora.\nUporište za ovaj prijedlog se nalazi u točki 21. Direktive EU o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima od 17. travnja 2019. koja kaže sljedeće: „Moćniji kupci ne bi trebali jednostrano mijenjati dogovorene uvjete ugovora, npr. uklanjanjem iz ponude proizvoda obuhvaćenih ugovorom o opskrbi. Međutim, to se ne bi trebalo primjenjivati u situacijama u kojima između dobavljača i kupca postoji ugovor u kojem je izričito utvrđeno da kupac može u kasnijoj fazi odrediti konkretan element transakcije u odnosu na buduće narudžbe. To bi se, primjerice, moglo odnositi na naručene količine. Ugovor se ne mora nužno sklopiti u određenom trenutku u pogledu svih aspekata transakcije između dobavljača i kupca.“\nPrigodom sklapanja ugovora, kupac je dužan dobavljaču dostaviti popis svih prodajnih mjesta u kojima se vrši prodaja robe dobavljača kao i o asortimanu koji se prodaje u svakoj pojedinoj poslovnici. Također, kupac je dužan dostaviti informaciju i o svakom dodatnom ulistanju (kako je izvjesno da su međusobno ugovoreni komercijalni uvjeti rezultat postignutog dogovora o broju lokacija gdje će se vršiti prodaja, odnosno asortimanu koji je ugovoren, svaka promjena koja ide u smjeru povećanja/smanjenja broja prodajnih lokacija ili asortimana, predstavlja promjenu međusobno ugovorenih uvjeta suradnje). Sve izmjene i dopune ugovora moraju biti sačinjene u pisanoj formi i potpisane od obje ugovorne strane.\nTakođer, Zakon treba precizno definirati obvezu kupca da omogući pregled dubine distribucije za svaku pojedinu etiketu iz asortimana dobavljača kada ga dobavljač to zatraži. Kupac je obvezan na pisani zahtjev dobavljača, dostaviti podatke o asortimanu proizvoda dobavljača koje ima u svim svojim prodajnim objektima.","Nije prihvaćen","Zakonom o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se uređuju pitanja kojima se dobavljač štiti od nametanja nepoštenih trgovačkih praksi kupca korištenjem značajnije pregovaračke snage kupca.\nUvjeti i rokovi isporuka roba u redovitoj i akcijskoj prodaji moraju biti obuhvaćeni ugovorom kojim obje strane mogu usuglasiti uvjete i postupanja prije i nakon redovite ili akcijske prodaje. \nMeđutim uvođenje obveze da kupac mora za sve proizvode prije i nakon redovite i akcijske prodaje izvještavati svakog dobavljača i s njima usklađivati inventurna stanja za sve proizvode, predstavljalo bi veliko birokratsko opterećenje kupca."]
[9,"GRAŠEVINA CROATICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 3.","Trenutna praksa je da većina kupaca ne želi dostaviti podatke o realizaciji asortimana dobavljača na blagajni svake poslovnice, odnosno kupac ima pravo za navedene podatke tražiti novčanu naknadu čija određivanje nije metodološki precizno regulirana. Na ovaj način kupac onemogućava ili otežava dobavljaču uvid u prodaju njegovih proizvoda i položaj na tržištu. Sporna odredba u zakonu je sljedeća: u članku 12. stavak 2. točka 5. ZNTP piše: „Praksa iz stavka 1. točke 5. ovoga članka neće se smatrati nepoštenom ako dobavljač od kupca IZRIČITO traži podatke o izlazu poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda dobavljača s blagajni na prodajnim mjestima kupca, a NAKNADA  se mora temeljiti na objektivnoj i razumnoj procjeni.„\nPrijedlog je da se iz teksta Zakona briše članak 12. stavak 2. točka 5..","Nije prihvaćen","Ovim Zakonom se uređuju pitanja kojima se dobavljač štiti od nametanja nepoštenih trgovačkih praksi kupca korištenjem značajnije pregovaračke snage kupca.\nPrema tome uvjeti i rokovi isporuka roba u redovitoj i akcijskoj prodaji moraju biti obuhvaćeni ugovorom kojim obje strane mogu usuglasiti uvjete i postupanja prije i nakon redovite ili akcijske prodaje. Međutim uvođenje obveze da kupac mora za sve proizvode prije i nakon akcijske prodaje izvještavati svakog dobavljača i s njima usklađivati inventurna stanja za sve proizvode, predstavljalo bi veliko birokratsko opterećenje kupca."]
[10,"GRAŠEVINA CROATICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 3.","Nakon brisanja odredbe članka 12. stavka 2. točke 5. ZNTP, nužno je omogućiti dobavljaču uvid u prodaju svojih proizvoda na tržištu, odnosno naložiti kupcu da je obvezan razmjenjivati navedene informacija s dobavljačem. Dostava podataka o izlazu robe u redovnoj i akcijskoj prodaji je važna kako bi se kupca onemogućilo u stvaranju lagera robe po akcijskim uvjetima (a koji bi rasprodavao po redovnim maloprodajnim cijenama i time osiguravao ekstraprofit, a što je u suprotnosti sa ZZNTP-om)\nZakon treba omogućiti pregled prodaje dobavljača po svakoj pojedinoj etiketi po svakoj pojedinoj poslovnici kupca, minimalno nakon završetka razdoblja promidžbe ili jedanput ili više puta mjesečno ako se provode akcijske prodaje, a kako bi dobavljač mogao bolje upravljati prodajom svojih robnih marki.\nU članku 5. treba definirati odredbu koja ako se ugovorom predviđa redovita isporuka proizvoda, dostava podataka o prodaji proizvoda prema lokaciji prodajnih objekata, vrsti i količini proizvoda iz ugovorenog asortimana proizvoda, prodaji na akciji, tada je kupac obvezan na zahtjev dobavljača dostaviti tražene podatke, sve u roku od tri dana od primitka pisanog zahtjeva dobavljača, odnosno u roku od tri dana po proteku prodajne akcije koju dobavljač provodi kod kupca","Nije prihvaćen","Ovim Zakonom se uređuju pitanja kojima se dobavljač štiti od nametanja nepoštenih trgovačkih praksi kupca korištenjem značajnije pregovaračke snage kupca.\nPrema tome uvjeti i rokovi isporuka roba u redovitoj i akcijskoj prodaji moraju biti obuhvaćeni ugovorom kojim obje strane mogu usuglasiti uvjete i postupanja prije i nakon redovite ili akcijske prodaje. Međutim uvođenje obveze da kupac mora za sve proizvode prije i nakon akcijske prodaje izvještavati svakog dobavljača i s njima usklađivati inventurna stanja za sve proizvode, predstavljalo bi veliko birokratsko opterećenje kupca."]
[11,"HGK","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZABRANI NEPOŠTENIH TRGOVAČKIH PRAKSI U LANCU OPSKRBE HRANOM,\nČlanak 4.","Članica Udruženja trgovine HGK smatra kako dvostruko uređenje instituta prodaje ispod nabavne cijene (Zakon o trgovini i Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom) stvara određenu pravnu nesigurnost te ističe kako se prodaja ispod nabave cijene ne nalazi na ppopisu nepoštenih trgovačkih praksi u Direktivi (EU) 2019/633 o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima.","Nije prihvaćen","Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom (\"Narodne novine\" br. 117/17.,  52/21.) je prisilni propis koji čvrsto propisuje ugovorne odnose kupaca i dobavljača poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i štiti dobavljača od nepoštenih trgovačkih praksi od strane kupca te stvara pravnu sigurnost i zaštitu a čiji je cilj odvraćanje od počinjenja nepoštenih trgovačkih praksi sustavnom primjenom postupaka kontrole. Odredbe koje uređuju prodaju ispod nabavne cijene propisane ovim Zakonom dodatno pojašnjavaju definiciju nabave cijene propisanu Zakonom o trgovini (\"Narodne novine\" br. 87/08., 96/08., 116/08., 116/08., 76/09., 114/11., 68/13., 30/14., 32/19., 98/19., 32/20.).\nTako se Zakon o trgovini odnosi i primjenjuje na sve vrste proizvoda, a Zakonom o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom se za sudionike u lancu opskrbe hranom uvodi visoki iznos kazne radi odvraćajućeg karaktera od počinjenja povrede i time se očekuje preventivno djelovanje na adresate ovoga Zakona."]