{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog Pravilnika o svjetlovodnim distribucijskim mrežama (ponovljeno savjetovanje)"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatski Telekom d.d. ","I.OPĆE ODREDBE,\nČlanak 2.","Čl.2.toč.2.\nSmatramo da je na kraj definicije potrebno dodati „ili u tipskom ormaru u zgradi korisnika“ radi mogućnosti realizacije jedne zgrade u npr. novogradnjama izvan obuhvata SDM-a prema donjim prijedlozima."]
[2,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 4. ","Čl.4.st.3.\nPredlažemo izmjenu:\n“Područje obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže planira se na način da omogućuje pružanje elektroničkih komunikacijskih usluga, a preporuča se da omogući i kapacitete za daljinska mjerenja, upravljanje i nadzor komunalnih sustava na tom području.”\n\nNaime, smatramo potrebnim spajanje komunalnih sustava uvesti kao preporuku budući da u praksi nije moguće uvijek dobiti sve podatke o postojećim I planiranim komunalnim sustavima pa obvezu možda neće biti moguće ispuniti."]
[3,"Telemach Hrvatska d.o.o.","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 5.","Predlažemo u članku 5. stavku 6. sljedeće izmjene: \n\n- Izbrisati riječ „tipskom“ uličnom ormaru obzirom da isto može dovesti do pogrešnog tumačenja da se radi o uličnom ormaru za koji je potrebno izraditi tipski projekt. \nNaime, sukladno članku 3. stavku 1. točci 14. Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima (NN  112/2017, 34/2018, 36/2019, 98/2019, 31/2020, 74/2022), radovi na postavljanju uličnih ormara/kabineta elektroničke komunikacijske infrastrukture mogu se izvoditi bez građevinske dozvole i glavnog projekta. Slijedom navedenog, smatramo da je, u svrhu otklanjanja eventualnih drugačijih tumačenja uslijed kojih bi operatori mogli naići na nepotrebne i neosnovane izazove u izgradnji, potrebno brisati riječ tipski. Eventualno, u slučaju da HAKOM smatra potrebnim, riječ „tipski“ može se zamijeniti sa „standardizirani“ ili nekom drugom riječju koja bi odgovarala namjeri i smislu ove odredbe.\n\n- Nadalje, dio rečenice koji glasi „…i postavlja neposredno uz trasu postojeće kabelske kanalizacije.“ predlažemo zamijeniti na način: „…i postavlja uz ograde ili građevine i to najbliže moguće liniji trase kojom prolazi ili će prolaziti elektronička komunikacijska infrastruktura, odnosno na poziciji koja je sukladna urbanističkim, prometnim, konzervatorskim, infrastrukturnim i drugim zahtjevima i uvjetima.“\nTemeljem prakse u izgradnji svjetlovodnih distribucijskih mreža i postavljanja uličnih ormara, odnosno distribucijskih čvorova, skrećemo pažnju da iste nije u svakom slučaju moguće postaviti neposredno uz trasu postojeće kabelske kanalizacije. Više je razloga zbog kojeg postava distribucijskih čvorova neposredno uz postojeću trasu nije uvijek moguća, a primjerice: trasa se u određenim slučajevima nalazi u blizini pješačkog prijelaza, trasa (i područje gdje bi se distribucijski čvor trebao postaviti) nalazi se pod zaštitom konzervatora, trasa (i područje gdje bi se distribucijski čvor trebao postaviti) nalazi se uz trasu druge infrastrukture uz koju nije moguće graditi npr. voda, plin, električna energija i sl., gradnja na području neposredno uz trasu pod konzervatorskom je zaštitom itd. \nObzirom na navedeno, u takvim i sličnim slučajevima nije moguće postaviti distribucijski čvor na način kako se to danas predlaže ovim stavkom. Stoga, predlažemo da se navedena odredba izmijeni tako da se propiše obveza gradnje distribucijskog čvora najbliže moguće trasi, a da istovremeno bude usklađena s urbanističkim, prometnim i drugim zahtjevima i uvjetima. \n\n- Dodatno, predlažemo da se u odredbi navede da se radi o nadzemnom uličnom ormaru obzirom da u praksi često primamo upite može li distribucijski čvor biti postavljen podzemno."]
[4,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 5.","Čl.5.st. 1. i 2.\nPredlažemo izmjenu na sljedeći način:\n“(1) Područje obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže planira se ovisno o broju i kapacitetu izgrađenih i planiranih korisničkih jedinica. U smislu mogućnosti povezivanja na svjetlovodnu distribucijsku mrežu, korisničkim jedinicama u pravilu smatraju se jedinice u stambenim i poslovnim građevinama. Preporuča se da se i razni drugi objekti (semafori, trafostanice, precrpne stanice, nadzorne kamere i slično) uzmu u obzir prilikom planiranja obuhvata. S obzirom da u RH ne postoji službena evidencija izgrađenih korisničkih jedinica na adresnoj razini te da u RH postoje područja u kojima već danas postoji značajno veći broj izgrađenih objekata (adresa) u odnosu na stvarni korisnički potencijal, investitor može temeljem vlastitih metoda i utvrđenja na terenu definirati što se konkretno smatra korisničkom jedinicom na određenom području koje planira, vodeći se principom dugoročnog zadovoljavanja korisničke potražnje na planiranom obuhvatu.\n \n(2) Preporuča se da se područje obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže planira na način da omogući povezivanje svih postojećih i planiranih građevina i objekata iz stavka 1. ovoga članka na tu mrežu. Područja obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže su logičke cjeline s obzirom na mogućnosti povezivanja građevina ili objekata tog područja i distribucijskog čvora.”\n\nNaime, u RH ne postoji propisan pojam “korisničke jedinice” osim u ovom Pravilniku koji isti definira kao prostorni, a ne kao korisnički podatak. Dodatno, broj korisničkih jedinica, kako je to definirano ovdje u Pravilniku, u određenim područjima predstavlja znatno veći opseg od korisničkog potencijala koji pak podrazumijeva samo one objekte/kućanstva kojima je ili već osiguran pristup TK uslugama ili ima smisla osigurati pristup zbog potencijalne potražnje/ponude za uslugom pa je stoga korisnički potencijal zapravo jedini relevantan podatak za planiranje mreža. Drugim riječima, iz korisničkog potencijala mogu biti izuzeti napušteni, nenaseljeni objekti (pretežno napuštene obiteljske kuće, napuštene hale), odnosno objekti za koje se procjenjuje da nema smisla priključenja na mrežu (npr. spomenički objekti). Također, izuzete su mnogobrojne etaže na obiteljskim kućama koje bez utvrđenja na terenu nije moguće sa sigurnošću podvesti pod pojam korisničke jedinice (npr. obiteljska kuća s tri etaže može biti jedna korisnička jedinica ili pak do tri korisničke jedinice ako je riječ o zasebnim stanovima po svakoj od etaža). Stoga, smatramo da je potrebno radi smanjenja preinvestiranja, predimenzioniranja i ulaganja u nepostojeći korisnički potencijal dopustiti investitoru temeljem vlastitih metoda (jer formalne metode niti nisu propisane niti dostupne) samostalno definirati što ulazi pod pojam korisničke jedinice.\n\nČl.5.st.3.\nPredlažemo brisati st.3. jer navedeno propisivanje obuhvata nije ispravno budući da distribucijski čvor ne treba biti u obuhvatu kako bi se zadovoljio uvjet geografske pravilnosti obuhvata, odnosno nemogućnosti nepovezivanja manjih dijelova/određenih objekata na mrežu. Navedena potrebna pravilnost obuhvata pod gore navedenim uvjetom ne može biti definirana linijom koja spaja distribucijski čvor jer ista uopće nije relevantna za definiranje obuhvata.\n\nČl.5.st.4.\nSmatramo da je na kraj rečenice potrebno dodati „ili u tipskom ormaru u zgradi korisnika“ radi mogućnosti realizacije jedne zgrade u obuhvatu s korisničkim potencijalom ispod 500KJ/m2 ili naknadno izgrađenoj novogradnji izvan obuhvata SDM-a prema donjim prijedlozima."]
[5,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 6.","Čl.6.st.1.\nPredlažemo izmjenu:\n„Ukupni kapacitet svjetlovodne distribucijske mreže ovisi o postojećem i planiranom broju korisničkih jedinica područja, sukladno članku 5. stavak 1. ovog Pravilnika. Za svaku korisničku jedinicu mora se projektirati i postaviti minimalno kapacitet od jedne svjetlovodne niti“.\n\nNaime, smatramo potrebnim dodati navedeni tekst obzirom na gore navedeni komentar uz čl.5.st.1. Ukoliko se radi o urbanim područjima / područjima zgrada / područjima za koje je izvjesna gradnja investitor će sukladno poslovnoj logici uzeti u obzir i buduće, još neizgrađene objekte/KJ te će shodno tome za njih planirati kapacitet. Međutim, u suburbanim i ruralnim područjima, odnosno područjima obiteljskih kuća ne postoji propisani način definiranja KJ kao što je već gore navedeno, a i kad se izbroje svi objekti to često predstavlja značajno veći broj od korisničkog potencijala. Stoga, obveza projektiranja 1,2 niti temeljem nejasnog koncepta korisničkih jedinica dovodi često do predimenzioniranja i preinvestiranja za nepostojeći korisnički potencijal te predlažemo propisati obvezu od minimalno 1 niti (a investitor će po potrebi sukladno većem korisničkom potencijalu I sukladno poslovnoj logici planirati veći kapacitet od 1 niti).\n\nPodredno, ukoliko nije moguće mijenjati 1,2 niti (ali samo uz uvjet samostalnog određivanja broja KJ na području sukladno prijedlogu u čl.5.st.1.), ista obveza od 1,2 niti bi mogla ostati za urbana područja (područja u kojima postoji perspektivna gradnja i porast korisničkog potencijala), a za npr. područja u kojima je već sada broj adresa značajno veći od broja kućanstava (npr. mjera iz popisa stanovništva) propisati iznimku od 1 niti.\n\nČl.6.st.3.\nSmatramo da je početak odredbe „Ako je dozvoljeno prostornim planovima“ potrebno brisati, sukladno budućim izmjenama Uredbe o mjerilima razvoja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme uvodi se mogućnost planiranja nadzemne mreže bez ograničenja, a također, sukladno Pravilniku o jednostavnim i drugim građevinama i radovima, čl.1. st. 4. i 5.  EKI se može graditi iako nije sukladna prostornim planovima, ako je sukladna propisima o EKI (npr. Uredbi o EKI).\n\nČl.6.st.9.\nPredlažemo izmjenu na sljedeći način:\n“Preporuča se da se na jedan distribucijski čvor priključuje najmanje 300 korisničkih jedinica. Distribucijski čvorovi mogu priključivati manje od 300 korisničkih jedinica naročito u:\n• područjima planiranja zračne mreže s obzirom da topologija mreže i topologija stupova nadzeme mreže ograničavaju broj položenih kabela po rasponima zračne mreže\n• slučaju nemogućnosti gradnje podzemne mreže za planirani obuhvat zbog objektivnih nemogućnosti \n• slučaju gradnje u područjima u kojima je ograničena gradnja sukladno članku 62. stavak 4. Zakona o elektroničkim komunikacijama \n• slučaju potrebe priključenja novih zgrada, ukoliko u okolici investitor u trenutku spajanja nove zgrade nema već planirani/izgrađeni obuhvat svjetlovodne distribucijske mreže. U takvim slučajevima moguće je formiranje distribucijskog čvora za jednu zgradu”\n\nNaime, smatramo potrebnim izmijeniti odredbu na način da je gradnja DČ za 300 KJ preporuka, odnosno da se naročito može graditi za manje KJ u sljedećim slučajevima:\n• slučaj gradnje zračne mreže (zbog ograničenja u postavljanju broja kabela na stupove nije moguće doći do svih objekata zračnim putem)\n• slučaj gradnje podzemne mreže zbog objektivnih nemogućnosti zadovoljavanja posebnih uvjeta građenja javnopravnih tijela (npr. uske ulice)\n• slučaj gradnje u područjima koje je ograničeno prema članku 62. st. 4. ZEK-a (nemogućnost ishođenja dozvola ako bi gradnja narušavala zahtjeve zaštite ljudskog zdravlja, očuvanja okoliša ili zaštite prirode, zaštite prostora ili kulturnih dobara)\n• novogradnja izvan obuhvata u čijoj blizini nema izgrađenog/dovoljnog broja objekata za novi planirani obuhvat od 300 KJ. Kod novogradnji se u praksi događa da investitor zgrade ne izgradi optičku instalaciju pa slijedom toga neki od operatora izradi istu, čime postaje Operator zgrade. Ukoliko se takva zgrada ne nalazi u blizini već postojećeg SDM i nema trenutne mogućnosti za formiranje obuhvata potrebno je omogućiti formiranje DČ-a samo za tu zgradu (odnosno na nivou zgrade omogućiti pristup drugim operatorima) budući da, u suprotnom, zgrada uopće neće biti spojena na svjetlovodnu mrežu"]
[6,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 7.","Čl.7.st.2.\nPredlažemo sljedeću izmjenu:\n“U slučaju da zgrada koja se nalazi u području obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže nema svjetlovodnu instalaciju, operator svjetlovodne distribucijske mreže sklapa  s vlasnikom, suvlasnicima, predstavnikom suvlasnika zgrade ili vlasnikom i/ili nositeljem prava pristupne točke i fizičke infrastrukture u zgradi ugovor o postavljanju, održavanju i upravljanju svjetlovodne kućne instalacije do svake pojedine korisničke jedinice u toj zgradi. Realizaciju postavljanja svjetlovodne kućne instalacije operator svjetlovodne distribucijske mreže ugovara u skladu sa svojim poslovnim planovima.” \n\nNaime, nastavno na komentar u čl.16.st.1., ukoliko rok završetka mreže ne bude propisan u Pravilniku, predlažemo dopunu kako je navedeno u tekstu. Ukoliko rok završetka mreže ipak bude propisan u Pravilniku smatramo da se izgradnja pojedine adrese treba tumačiti završenom ukoliko se nakon isteka roka završetka mreže korisnik može priključiti u roku 60 dana od korisničkog zahtjeva. Dakle, realizacija kućne instalacije trebala bi ovisiti o poslovnim planovima operatora (ukoliko npr. operator želi izgraditi kućnu instalaciju bez korisničkog zahtjeva) ili o korisničkom zahtjevu kojem je moguće udovoljiti u roku 60 dana (realan rok zbog izvođenja radova, ishođenja dozvole prekopa i dr.) nakon isteka roka završetka mreže. Također, potrebno je propisati iznimke za objektivnu nemogućnost priključenja korisnika u roku 60 dana (npr. nemogućnost rješavanja odnosa sa ostalim suvlasnicima, nemogućnost ishođenja dozvole za prekop I sl.).\n\nStoga, podredno predlažemo sljedeću odredbu u slučaju da rok završetka mreže ipak bude propisan u Pravilniku:\n\n“U slučaju da zgrada koja se nalazi u području obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže nema svjetlovodnu kućnu instalaciju, operator svjetlovodne distribucijske mreže obvezan je ugovoriti postavljanje, održavanje i upravljanje svjetlovodne kućne instalacije do svake pojedinačne korisničke jedinice u toj zgradi najkasnije u roku 60 dana od primitka korisničkog zahtjeva, a nakon roka završetka mreže. Iznimno, operator nije obvezan ugovoriti postavljanje, održavanje i upravljanje svjetlovodne kućne instalacije do svake pojedinačne korisničke jedinice u toj zgradi u slučaju objektivne nemogućnosti (npr. nemogućnost dogovora sa suvlasnicima, nemogućnost ishođenja potrebnih dozvola I sl.). Ovom odredbom ne isključuju se odredbe Pravilnika o načinu i uvjetima obavljanja djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga o zasnivanju pretplatničkog odnosa u nepokretnoj elektroničkoj komunikacijskoj mreži.“"]
[7,"Telemach Hrvatska d.o.o.","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 8.","Kako smo i prethodno već isticali u prvom javnom savjetovanju na prijedlog Pravilnika o SDM-u, ponavljamo da je članak 8. potrebno doraditi na način da se jasno definira koje situacije te koja prava i obveze regulira. \n\nNačelno podržavamo mogućnost spajanja pojedinačne zgrade koja se nalazi izvan obuhvata svjetlovodne distribucijske mreže ako je to namjera ovog članka. Međutim, skrećemo pažnju da nije jasno o kakvom bi se eventualnom novom obuhvatu radilo u slučaju povezivanja pojedinačne zgrade (proširenje postojećeg je jasno) niti na kojoj točci bi se osigurao pristup u tom slučaju. \nKako ovaj članak ne bi dovodio do različitih tumačenja i postupanja u praksi, ljubazno molimo da se isti doradi jer je nužno da operatori budu jasno upoznati s novim pravnoreglatornim okvirom, odnosno sa svojim pravima i obvezama."]
[8,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 8.","Čl.8.st.1.\nPredlažemo sljedeću izmjenu:\n„(1)Ako područje planirane svjetlovodne distribucijske mreže ima potencijal manji od 500 korisničkih jedinica/km² ili ako područje planirane svjetlovodne distribucijske mreže ima potencijal veći od 500 korisničkih jedinica/km², ali je zgrada izvan područja svjetlovodne distribucijske mreže, operator na temelju sporazuma može priključiti  pojedinačnu zgradu i obvezan je ugovoriti postavljanje, održavanje i upravljanje svjetlovodne instalacije do svake pojedine korisničke jedinice u toj zgradi, čime postaje operator zgrade te objaviti namjeru o postavljanju svjetlovodne distribucijske mreže za tu pojedinačnu zgradu ili proširenje postojeće.“\n\nNavedeni prijedlog izmjene se odnosi na novogradnje izvan obuhvata s ciljem da se omogući spajanje pojedinačnih zgrada bez obveze planiranja novog obuhvata od 300 KJ. Kod novogradnji se u praksi događa da investitor zgrade ne izgradi optičku instalaciju pa slijedom toga neki od operatora izradi istu, čime postaje Operator zgrade. Ukoliko se takva zgrada ne nalazi u blizini već postojećeg SDM, potrebno je omogućiti formiranje DČ-a samo za tu zgradu (odnosno na nivou zgrade omogućiti pristup drugim operatorima) budući da, u suprotnom, zgrada uopće neće biti spojena na svjetlovodnu mrežu.\n\nTakođer, postavlja se pitanje razlike u pravima i obvezama investitora zgrade (ili suvlasnika) koji izgradi kućnu instalaciju, njome upravlja kao operator zgrade I ugovori priključenje zgrade na mrežu nekog operatora i operatora EKI koji izgradi kućnu svjetlovodnu instalaciju u nekoj zgradi, postane isto operator zgrade I priključi zgradu na svoju mrežu. Obzirom na intenciju Pravilnika o SDM-u, čini se da bi takva 2 subjekta (investitor/suvlasnici kao operator zgrade i operator EKI kao operator zgrade bili u neravnopravnom položaju što se tiče izgradnje SDM-a, a ovim Pravilnikom nije definirana razlika u njihovim pravima I obvezama).\n\nČl.8.st.2.\nPredlažemo sljedeću izmjenu broja niti samo za zgrade budući da za iste nije potrebno planirati više od 1 niti jer je u istima definiran (i nepromjenjiv) broj korisničkih jedinica te obveza planiranje preko 1 niti predstavlja predimenzioniranje i preinvestiranje:\n\n„(2)Za svaku korisničku jedinicu u zgradi mora se postaviti minimalno 1 svjetlovodna nit.\" \n\nČl.8.st.6.\nPredlažemo sljedeću izmjenu:\n„(6)Operator zgrade obvezan je u roku od 90 dana od zaprimanja urednog zahtjeva za pristup svjetlovodnim instalacijama putem pristupne točke zgrade objaviti ponudu pristupa iz stavka 3. ovog članka.“\n\nHT smatra da ne postoje opravdani razlozi da je obveza davanja ponude za pristup kućnoj vertikali stroža od obveze izrade ponude u slučaju gradnje SDM-a kada se od operatora samo traži da u sklopu objave gradnje daju osnovne uvjete za pristup te shodno tome neki operatori ni danas nemaju detaljno definirane uvjete pristupa za FA uslugu. S obzirom na navedeno smatramo razumnim definirati da se ponuda na način kako je predviđeno Pravilnikom o SDM-u izrađuje tek po primitku urednog zahtjeva nekog od operatora za pristup (potrebno uskladiti i u Pravilniku o zajedničkom korištenju) te kako ista mora biti izrađena u roku od 90 dana od primitka zahtjeva (standardni rok za izdavanje novih veleprodajnih ponuda u analizama tržišta HAKOM-a). \n\nS ciljem izbjegavanja nesporazuma, HT ističe kako predložena izmjena u dijelu objave ponude za pristup svjetlovodnim instalacijama putem pristupne točke zgrade ne utječe na rok nakon kojeg operator može započeti s pružanjem usluga u pojedinačnoj zgradi te koji iznosi 30 dana od objave gradnje."]
[9,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 9. ","Čl.9.st.3.toč.c\n\nNavedenu odredbu predlažemo, a nastavno na komentar u čl.5.st.1., izmijeniti na sljedeći način:\n\n“c) broj korisničkih jedinica u obuhvatu utvrđenom sukladno članku 5. ovog Pravilnika”  \n\nČl.9.st.3.toč.g i h\nNavedene odredbe predlažemo, a nastavno na komentar u čl.16.st.1., izmijeniti na sljedeći način:\n“g) planirani datum početka postavljanja \n  h) planirani datum završetka postavljanja”\n\nČl.9.st.4.\nSmatramo potrebnim brisati obvezu objavljivanja u .dwg formatu i za objavu na stranicama operatora (osim na stranicama HAKOM-a), što za operatore znači nepotrebni financijski trošak i uvođenje novog sučelja, a radi se o dupliciranju objave (na HAKOM stranicama i na stranicama operatora).\n\nČl.9.st.7.\nPredlažemo sljedeću izmjenu:\n„(7)Radovi na postavljanju svjetlovodne distribucijske  mreže iz stavka 3. ovog članka moraju biti u cijelosti završeni u roku od 5 godina od dana objave namjere postavljanja svjetlovodne distribucijske mreže. Završenom svjetlovodnom distribucijskom mrežom smatra se mreža koja omogućuje priključenje svih krajnjih korisnika svjetlovodnim kabelom u roku od 60 dana od zahtjeva za uslugom, osim u iznimno opravdanim slučajevima tehničke nemogućnosti priključenja.“\n\nNaime, smatramo potrebnim produljiti rok završetka mreže na 5 godina, a sukladno iskustvu iz dosadašnje izgradnje SDM-a. Također, obzirom na razne prepreke u izgradnji zbog kojih nije u potpunosti moguće izgraditi mrežu na koju je moguće priključiti sve korisnike u roku 30 dana od postavljanja zahtjeva, predlažemo propisati rok od 60 dana i izuzetke sukladno komentarima u čl.16.st.1. i čl.7.st.2. (85% korisničkih jedinica u obuhvatu na način da se završetak izgradnje za korisničku jedinicu smatra ukoliko se korisnika može priključiti u roku 60 dana od korisničkog zahtjeva.)\n\nČl.9.st.8.\nSmatramo potrebnim brisati navedenu odredbu budući da je obveza priključenja u nepokretnoj elektroničkoj komunikacijskoj mreži detaljnije propisana u Pravilniku o načinu i uvjetima obavljanja djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te nije potrebno duplicirati odredbe i unositi dvojbe oko primjene."]
[10,"Hrvatski Telekom d.d. ","II.PLANIRANJE I PROJEKTIRANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE,\nČlanak 10. ","Čl.10.st.1.\nRok od 15 dana smatramo prekratkim za donošenje poslovne odluke operatora korisnika o korištenju SDM-a."]
[11,"Hrvatski Telekom d.d. ","IV.UPORABA I ODRŽAVANJE SVJETLOVODNE DISTRIBUCIJSKE MREŽE ,\nČlanak 14.","Čl.14.\nSmatramo potrebnim dodati sljedeći st.7.:\n„(7) Ukoliko se radi o distribucijskom čvoru koji obuhvaća samo jednu zgradu, odnosno svjetlovodna distribucijska mreža je isključivo svjetlovodna kućna instalacija te zgrade, operator korisnik ne može zatražiti naknadno proširenje takvog distribucijskog čvora. Operator korisnik može o vlastitom trošku sukladno ugovoru sa suvlasnicima postaviti dodatnu opremu u koju će smjestiti svoju opremu koja će mu omogućiti korištenje već postavljene kućne svjetlovodne instalacije.“\n\nNaime, potrebno je propisati slučaj postavljanja DČ samo u jednoj zgradi te detaljnije obrazložiti odnose s operatorom korisnikom na način da isti samostalno dogovara postavljanje svoje opreme sa suvlasnicima zgrade (DČ se nalazi u zgradi), analogno Pravilniku o FIZ-u."]
[12,"Hrvatski Telekom d.d. ","V.PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE ,\nČlanak 16.","Čl.16.st.1.\nSmatramo potrebnim brisati navedenu odredbu obzirom na već objavljene namjere gradnje obuhvata SDM-ova za koje u postojećem Pravilniku nije bio propisan rok završetka, te je potrebno propisati prijelaznu i završnu odredbu da se na iste primjenjuje postojeći Pravilnik. Navedeno je sukladno odredbi čl.90.st.4. Ustava RH koja propisuje zabranu retroaktivnosti za propise državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti. \n\nPodredno, ukoliko se HAKOM odluči za postupanje suprotno čl.90.st.4. Ustava RH, smatramo da bi za postojeće objave namjera obuhvata SDM-ova trebalo propisati prijelaznu i završnu odredbu kojom bi se u roku od 6 mj. od stupanja Pravilnika na snagu operatorima omogućila korekcija postojećih obuhvata uvažavajući ostale tada važeće odredbe Pravilnika, a sukladno njihovim poslovnim planovima, budući da bi primjena roka završetka na postojeće obuhvate imala iznimno velik i neplaniran financijski utjecaj koji bi ograničio operatore u trenutnim planiranim investicijama u gradnju i razvoj širokopojasne infrastrukture i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velikog kapaciteta.\n\nGlede budućih objava namjere gradnje obuhvata SDM-ova HT predlaže (uz prihvaćanje već svih gore navedenih smanjenja ograničenja u vidu određivanja pojma korisničke jedinice, smanjenja broja korisničkih jedinica po obuhvatu, projektiranja 1 niti) produljenje roka na 5 godina (umjesto 3 godine) od datuma početka postavljanja SDM-a uz definiranje pojma „završetak“ izgradnje SDM-a na način da se smatra da je gradnja SDM-a završena ukoliko je završena izgradnja za 85% korisničkih jedinica u obuhvatu na način sukladno podrednoj opciji u komentaru uz čl.7.st.2. – završetak izgradnje za korisničku jedinicu se smatra ukoliko se korisnika može priključiti u roku 60 dana od korisničkog zahtjeva. Upravo se pokazalo da navedenih 15% nepriključenih korisničkih jedinica u dosadašnjoj praksi nije bilo moguće priključiti zbog nemogućnosti rješavanja imovinskopravnih odnosa, ishođenja pozitivnih posebnih uvjeta građenja javnopravnih tijela (nemogućnost korištenja zračne mreže, nemogućnost ishođenja dozvola ako bi gradnja narušavala zahtjeve zaštite ljudskog zdravlja, očuvanja okoliša ili zaštite prirode, zaštite prostora ili kulturnih dobara), nemogućnost ishođenja suglasnosti nadležnih tijela za prekop javne površine i dr."]