{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":10,"n_cols":6,"rows_kept":10,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ","U ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[2,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n3.2. Dijagnostika","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[3,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[4,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n4.1. Smjernice za uključivanje u program","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[5,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n4.2.2. Kriteriji  za probir osoba pod povećanim rizikom","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[6,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n4.5. Standardi i kontrola kvalitete","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[7,"ANITA ŠKRTIĆ","NACIONALNI PROGRAM PREVENCIJE I RANOG OTKRIVANJA MELANOMA 2023. – 2026. ,\n7. Financiranje","U Zagrebu, 26. srpnja 2023. \n\n\n\nPredmet: Komentari na Nacrt nacionalnog programa prevencije i ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., objavljen na e savjetovanju (objavljeno 26. 6. 2023., zatvaranje 26. 7. 2023).\n\nU ime Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora upućujemo komentare na sadržaj Nacrta Nacionalnog programa prevencije ranog otkrivanja melanoma 2023. – 2026., a čiji cilj je unapređenje prevencije, ranog otkrivanja i preživljenja od melanoma.\n\nKomentari općenito ne sadržaj Nacrt nacionalnog programa:\nPozdravljamo Nacionalni plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2027. godine i Akcijski plan razvoja zdravstva za razdoblje od 2021. do 2025. godine  unutar kojeg je istaknuta važnost unaprjeđenja nacionalnih programa ranog otkrivanja raka kako bi se postigle zadovoljavajuće stope odaziva na programe probira, te posljedično otkrivanje raka u ranom stadiju.\nU uvodnom sadržaju prema epidemiološkim podacima dostupnim iz hrvatskog Registra za rak, u 2020. godine je dijagnosticirano 753, a u 2019. godini 923 nova slučaja melanoma (prema stanju Registra za rak prilikom izrade Biltena za 2020. godinu - studeni 2022.). Pad  broja novootkrivenih slučajeva objašnjava se pandemijom COVID-19  budući je prosječan broj novih slučajeva melanoma u posljednjem petogodišnjem razdoblju (2015. – 2019.) bio 852.\nNa temelju navedenih  epidemiološki podataka nije moguće uočiti koliki je bio udio novootkrivenih melanoma u ranom stadiju bolesti u odnosu na melanome u uznapredovanom stadiju bolesti. Uz navedeno, i dodatno na temelju točke 4.2.2. (Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom),  nije jasno pokazana projekcija prosječnog broja očekivanih novootkrivenih  slučajeva melanoma, te nije jasno objašnjen pokazatelj učinka Nacionalnog programa, odnosno početna i završna vrijednost broja oboljelih od uznapredovanog melanoma prilikom postavljanja dijagnoze (2020. godine - 34 slučaja). \nU predloženom planu ne navodi se očekivani godišnji broj novootkrivenih suspektnih lezija temeljem kliničkog i dermatoskopskog pregleda, a koji će dodatno opteretiti kapacitet i povećati opseg rada specijalista patologije. Također iz plana nije razvidan način raspodjele posla i uklapanje dodatnog posla u postojeće kapacitete i opseg posla u jedinicama/odjelima/kliničkim zavodima patologije u općim/županijskim/kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim centrima Republike Hrvatske, a od kojih dobar dio već sada ima manjak specijalista patologije.\n \nProbir bolesnika na temelju kliničkog i dermatoskopskog pregleda sa suspektnim promjenama na koži nužno utječe na dijagnostičke postupke u Hodogramu (Ad. 4.2.1.) gdje je postavljanje definitivne dijagnoze melanoma isključivo u nadležnosti patologa. \nPatohistološka analiza i postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma direktno utječe na Nacionalni program u smislu utjecaja na proceduru i dinamiku ponavljanja probira za osobe pod rizikom svake 2 godine kroz Nacionalni program. \nSmatramo da je bilo i da jest nužno sudjelovanje specijalista patologije u strukturiranju Nacrta nacionalnog programa, posebice što se tiče dijagnostike, hodograma odnosno procedure Nacionalnog programa, te kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program. \nTakođer smatramo da definiranje patohistoloških karakteristika melanoma koji su navedeni pod točkom 3.2. (Dijagnostika), a  koji se odnose na postavljanje patohistološke dijagnoze melanoma, trebaju biti u domeni specijalista patologije, te da specijalisti patologije trebaju sudjelovati i u Nacrtu ovog Nacionalnog programa. \nTakođer smatramo da specijalisti patologije trebaju biti aktivno uključeni u provedbi dijagnostike, hodograma (procedure),  kvalifikacije i edukacije osoblja uključenog u Nacionalni program.\n\nKomentari na pojedine točke Nacrta nacionalnog programa\nAd. 3.2. Dijagnostika\nPrikazani patohistološki kriteriji za dijagnostiku melanoma primjenjivi su samo na najtipičniju histološku sliku jasnog melanoma, međutim vrlo dobro je poznato i jasno iz literature te evidence based medicine da je dijagnostika melanoma u ranim fazama često problematična i zahtijeva iskustvo, a nerijetko i dodatne analize (da ne spominjemo rijetke histološke oblike melanoma) zbog čega je jasno da su specijalisti patologije na temelju znanja i vještina usvojenih tijekom specijalističkog programa jedini kvalificirani u elaboriranje patohistoloških kriterija i postavljanju definitivne dijagnoze melanoma.\n\nAd. 3.5. Karcinom kože kao profesionalna bolest\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4. Organizacija programa\nAd. 4.1. Smjernice za uključivanje u program\nOsobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.2.2. Kriteriji za probir osoba pod povećanim rizikom\nAd. 4.2.2..7. Osobe s kumulativnom izloženosti UV zračenju- precizirano je (na više mjesta) da  obuhvaća „radnike na otvorenom s profesionalnom izloženošću ultraljubičastom zračenju (kumulativni dugogodišnji rad na otvorenom veći dio godine)\", iz čega nije razvidno nastavno dalje navedeno te smatramo da u ovu skupinu treba uključiti i profesionalne vozače (autobusa, kamiona i taksija, te pogotovo aviona odnosno pilote) kao i kabinskog osoblja u avionima jer je dokazano da pripadaju rizičnoj skupini sa značajno većim rizikom za melanom kože jer nismo primijetili da se u ovom dokumentu uopće spominju.\n\nAd. 4.3.Kvalifikacije osoblja uključenog u program\nUvjeti kvalifikacija osoblja koji su uključeni u program su isključivo temeljeni na uvjetima koji zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije.\nUkupan broj specijalista dermatologije i venerologije sa zaposlenjem u javnom i privatnom sustava zdravstva je 201 prema podacima HZJZ-a, a prema podacima HDVD HLZ-a 235.\nPrema digitalnom atlasu liječništva Hrvatske liječničke komore u 2023. godine broj specijalista patologije je 129, broj specijalizanata iz patologije i citologije je 70 pri čemu treba napomenuti da ovaj broj specijalizanata obuhvaća  i prethodno postojeće područje rada specijalizacije iz kliničke citologije.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije je ključna osoba među onima koji aktivno  sudjeluju u Nacionalnom programu budući da  postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (odnosno Patologije i citologije).\n\nAd. 4.5. Standardi i kontrola kvalitete\nStandardi za provođenje Nacionalnog programa koji  uključuju odgovarajuću razinu educiranosti medicinskog osoblja u dijagnostici tumora kože uvjetovani su isključivo kvalifikacijama koje zadovoljavaju i obuhvaćaju specijaliste dermatologije i venerologije, osoblja uključenog u program, a koji smo već komentirali u točci 4.3.\nPrema ovom Nacrtu specijalist patologije aktivno sudjeluje u Nacionalnom programu jer postavlja definitivnu dijagnozu melanoma u suspektnih lezija određenih prema probiru specijaliste dermatologije i venerologije te bi  se time kvalifikacije osoblja uključenog u program trebale proširiti na specijaliste patologije (Patologije i citologije)\nTime bi standardi za provođenje nacionalnog programa uključivali i odgovarajuću razinu educiranosti specijalista patologije (Patologije i citologije) u dijagnostici tumora kože.\n\nAd. 7. Financiranje\nIz navedenog nacrta nacionalnog programa nije razvidno što uključuje financiranje u sklopu Financijskog plana HZZO-a te kako će se raspodijeliti financijska sredstva za provođenje Nacionalnog programa. Obzirom da patohistološka dijagnostika, za razliku od kliničkog pregleda uključuje i materijalna sredstva za izradu i bojenje preparata te  odgovarajuću opremu za njihovu analizu, neophodno je ta sredstva planirati u sklopu programa.\nNadamo se da smo svojim primjedbama konstruktivno doprinijeli nastajanju ovog programa. \n\nHrvatsko društvo za patologiju sudsku medicinu Hrvatskog liječničkog zbora\nPredsjednik HDPSM HLZ-a\nProf.dr.sc. Sven Seiwerth, dr. med."]