{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu Pravilnika o dodjeljivanju predmeta u rad javnim bilježnicima u postupku sporazumnog uređenja međe, sporazumnog razvrgnuća suvlasništva, proglašenja nestale osobe umrlom i dokazivanja smrti"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"GORDANA BRIŠEVAC IMPRIĆ","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi",{"$cut":{"chars":20983,"head":"Postupci uređenja međa i neki postupci razvrgnuća zahtijevaju vanjska uredovanja javnog bilježnika i jednog službenika u trajanju od cca dva do pet sati po predmetu, zbog čega će svaki javnobilježnički ured nužno morati imati zaposlenog barem jednog javnobilježničkog prisjednika i dovoljan broj službenika. Međutim, zbog niskih javnobilježničkih nagrada, a time i nedovoljnih prihoda,  veliki broj javnobilježničkih ureda to nije u mogućnosti jer neki uredi ni u ovom trenutku nemaju dovoljan broj službenika, plaće su im nekonkurentne, kvalitetni službenici im odlaze, a gotovo im je nemoguće zaposliti novu kvalitetnu osobu, da ne govorimo o kvaliteti i opremljenosti ureda i tehničke opreme koja je prijeko potrebna. Stoga je prije svega potrebno stvoriti objektivne pretpostavke nužne za kvalitetno i uredno obavljanje javnobilježničkih poslova, a one su vezane uz povećanje prihoda javnobilježničkih ureda, čime bi se omogućilo zapošljavanje javnobilježničkih prisjednika i dovoljnog broja službenika.\n\n\nOvakva situacija postoji jer većina javnobilježničkih ureda radi pretežito poslove za koje su određene nagrade u simboličnim iznosima,  poput ovjera potpisa (3,99 eura), podnošenja prijedloga za uknjižbu (00,00 eura, 2,66 eura, 5.32 eura i  10,64 eura), ovršnih postupaka (10,00 eura), ostavina (3,99 do 150,00 eura, iznimno 331,81 euro), a javnobilježničku službu se doživljava kroz prizmu cijena  ugovora veće vrijednosti (akata) za koje je predviđena nagrada i do  5.308,00 eura/ za solemnizacije  iznos od  2.654,00 eura, koje  veliki broj javnih bilježnika nikada nije ni radilo, a vjerojatno neće niti raditi. Veliki broj bilježnika nikada nije radio ni ugovore za koje bi mogao naplatiti nagradu u daleko manjem iznosu, a kamoli u navedenom.\n\nPoslovanje velikog broja javnobilježničkih ureda je ugroženo iz slijedećih razloga:\n\n-JB nagrade su iste ili niže u odnosu na sudske pristojbe iz 1995. godine, unatoč povećanju troškova plaća i poslovanja za 580 %\n-za pojedine pravne poslove smanjen je broj bodova u odnosu na 1995. godinu, a za neke je određeno da javni bilježnici uopće  niti nemaju pravo na naknadu, dok se neki uopće niti ne spominju u Javnobilježničkoj tarifi (sastav prijedloga za uknjižbu)\n-upravna pristojba za ovjeru potpisa 1993. godine bila je za 150 % viša od današnje javnobilježničke nagrade\n-u prosjeku su naknade FINA-e za blokadu računa više za 1500 % od javnobilježničkih nagrada za  provođenje cijelog ovršnog postupka i izdavanja rješenja o ovrsi na koje se blokada računa odnosi\n-odvjetniku/državnom odvjetniku za sastav prijedloga određena je nagrada u iznosu i do  4,977,11 eura, dok javnom bilježniku nagrada za isti posao nagrada uopće nije predviđena \n-sat cijene rada javnog bilježnika u ostavinskim predmetima minimalne vrijednosti (uvažavajući okvirna mjerila za rad sudaca) iznosi 0,65 eura bruto, dok je cijena sata suca općinskog suda 22,00 eura bruto \n-sat cijene rada javnog bilježnika u 90 % ovršnih predmeta iznosi 5,00 eura bruto\n-javni bilježnik u Srbiji i Bosni i Hercegovini u ostavinskim predmetima male vrijednosti ima nagradu višu za  600 %  \n-javni bilježnik u Sloveniji ima nagradu i po 28 puta (za 2700 %) višu nagradu za ovjeru ugovora, a u Srbiji i nekoliko stotina (jer javni bilježnici uz ovjeru potpisa na ugovoru, nužno rade i izradu ugovora)\n-javni bilježnik u Sloveniji ima  za podnošenje nekih Zk prijedloga nagrade i po 1500 % više od nagrada javnih bilježnika u  RH\n-javni bilježnik u Sjevernoj Makedoniji u  ovršnim predmetima u kojima je predmet potraživanje iznos od 6.600,00 eura ima za više od 13 puta (1200 %) veću nagradu  \n-sudske pristojbe i nagrade odvjetnika u  ovršnim postupcima u kojima je predmet potraživanja iznos od 6.600 eura i po 10 puta  su više od JB nagrade \n-preslike rješenja o ovrsi u FINA-i za potraživanja do 6.600,00 eura za 230 % su skuplje od cijelog javnobilježničkog postupka izdavanja tog istog  rješenja o ovrsi čija se preslika traži\n-kod ovjera zbog plaćanja javnobilježničke pristojbe i PDV-a,  stranka na JB nagradu plaća porez na uslugu u visini 58 %\n-javnobilježničke pri"}},"Nije prihvaćen","Izneseni komentari i prijedlozi odnose se na nagrade javnim bilježnicima te nisu u vezi s predmetom uređenja  Prijedloga pravilnika."]
[2,"DAMIR DURDOV","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi","Poštovani/a\nSvatko zaslužuje plaću za svoj rad.\nAli pošto je Vlada RH donjela zakon da javni bilježnici po službenoj dužnosti moraju upisivat vlasništva nekretnine ,tada isto Vlada RH mora javnim bilježnicima dodjelivati plaću od mjeseca do mjeseca kao i dužnosnicima ,što su javni bilježnici nego povjerenici suda zato moraju biti u kategoriji sudaca a tako i plaćom.Isto tako javnim bilježnicima mora biti jedina plaća koju im isplaćuje vlada RH.Sve drugo je lov u mutnome i manipulacija ,danak,grubo izvrgavanje Pravde,čuvajte se da ne činite nepravdu narodu.","Nije prihvaćen","Izneseni komentari i prijedlozi nisu u vezi s predmetom uređenja  Prijedloga pravilnika."]
[3,"JAGODA VUKOVIĆ","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi","NE MOGU se predmeti dodjeljivati javnim bilježnicima u rad RAVNOMJERNO jer nemaju svi javni bilježnici isti broj zaposlenika, osobito onih koji mogu raditi na tim predmetima.\nKonkretno, postoje javnobilježnički uredi koji nemaju ni vježbenika ni savjetnika ni prisjednika, koji imaju samo jednog ili dva službenika, i koji nisu u mogućnosti obavljati te poslove, osobito one u koje je uključen i terenski rad.\nDakle, radi se o nemogućnosti rada na tim predmetima, iz objektivnih razloga!\nRazlozi zbog kojih nemali broj javnobilježničkih ureda nije kadrovski ekipiran su brojni, od kojih je osnovni da od svojih prihoda ne mogu isplaćivati primjerene plaće i doprinose zaposlenicima, a razlog tome je javnobilježnička tarifa koja se nije usklađivala sa tokovima života još od davne 1995.g.\nNadležno ministarstvo za navedeno nema sluha, a prenosi poslove iz sudske nadležnosti BEZ DA JE PRETHODNO UTVRDILO I OSIGURALO OSNOVNO- UVJETE ZA RAD!\nUz sve navedeno, predložene nagrade za rješavanje tih predmeta su PRENISKE- U VISINI SUDSKE PRISTOJBE, što je nerazumno, neprihvatljivo i u konačnici- neodrživo.\nZaključak: Predmete raspodijeliti sukladno mogućnostima javnobilježničkih ureda ( prema kadrovskoj ekipiranosti ) ; izuzeti iz dodjele javne bilježnike koji ne mogu obavljati te poslove jer nemaju prisjednika ili savjetnika, i koji ne mogu obavljati terenske poslove; javnobilježničku tarifu uskladiti s životom i vremenom te povisiti nagradu za rješavanje tih predmeta, da bude pristojna i primjerena.","Nije prihvaćen","Izneseni komentari i prijedlozi koji se odnose na nagrade javnim bilježnicima nisu u vezi s predmetom uređenja  Prijedloga pravilnika. Kriterij dodjele predmeta u rad javnim bilježnicima prema strukturi i broju zaposlenih nije odgovarajući niti primjenjiv u praksi te bi njegova primjena dovela do neravnopravnosti u dodjeli predmeta u rad javnim bilježnicima. Uzimajući u obzir da su navedeni predmeti i izvor prihoda javnih bilježnika, predloženo bi također dovelo do neopravdane nejednakosti između pojedinih javnih bilježnika prilikom dodjele predmeta u rad."]
[4,"ZORAN SAMBOL","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi,\nČlanak 3.","Nije u redu dodjeljivati ravnomjerno po abecednom redu prezimena bilježnicima predmete jer nisu svi bilježnici istih \"procesnih\" sposobnosti. Algoritam koji valja napraviti imao bi primjerice slijedeće parametre tijekom vremenskog razdoblja od 5 godina: broj odrađenih predmeta, vrijeme obrade pojedinog predmeta, broj zaposlenih, zadovoljstvo korisnika, broj stanovnika određenog područja...","Primljeno na znanje","Način dodjele predmeta u rad javnim bilježnicima u postupku sporazumnog uređenja međe, sporazumnog razvrgnuća suvlasništva, proglašenja nestale osobe umrlom i dokazivanja smrti jamči pravnu sigurnosti građana i optimalnu dostupnost predmetne javnobilježničke usluge svima, uz istovremeno ostvarivanje ravnoteže u radnom opterećenju vršitelja javnobilježničke službe."]
[5,"HRVATSKA JAVNOBILJEŽNIČKA KOMORA","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi,\nČlanak 4.","U članku 4. nakon stavka 1. predlaže se dodati stavak 2. i 3. koji glase:\n\n„(2) Predsjednik nadležnog suda može zbog objektivnih i subjektivnih okolnosti po službenoj dužnosti ili na zahtjev javnog bilježnika obrazloženim rješenjem javnog bilježnika izuzeti iz buduće dodjele predmeta na određen vremenski period do godine dana ili se mogu već dodijeljeni predmeti jednom javnom bilježniku dodijeliti prvom sljedećem javnom bilježniku prema abecednom redu.\n(3) Protiv rješenja predsjednika suda iz stavka 2. ovog članka nije dopuštena posebna žalba.”\n\nOBRAZLOŽENJE:\nPravilniku nedostaju odredbe o postupanju u slučajevima kada javni bilježnik uopće ne može pruzimati predmete u rad ili ako nije u mogućnosti postupati po već zaprimljenim predmetima.","Nije prihvaćen","Pravilnik je provedbeni propis kojim se detaljnije razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove primjene."]
[6,"HRVATSKA JAVNOBILJEŽNIČKA KOMORA","Na temelju članka 52. stavka 2. Zakona o izvanparničnom postupku („Narodne novine“, broj: 59/23.), ministar pravosuđa i uprave donosi,\nČlanak 5.","Nakon čl. 4. Prijedloga pravilnika predlaže se propisati odrebe novog članka 5. koje glase:\n\n“Članak 5.\n(1) Spisi predmeta vode se isključivo u elektroničkom obliku.\n(2) Dodjela spisa i komunikacija između suda i javnih bilježnika obavlja se u elektroničkom obliku.\n(3) Podneske, pismena, dostavnice i povratnice nastale u fizičkom (papirnatom) obliku tijekom postupaka u kojima se spis predmeta vodi u elektroničkom obliku pretvorit će se u elektronički oblik, unijeti u informacijski sustav i čuvat će se samo u elektroničkom obliku kao zajednički prilog spisa.\n(4) Sve elektroničke isprave na koje se stranka poziva u podnesku, a koji se nalaze u prilogu elektroničkog podneska, ne ispisuju se radi ulaganja u spis, već se u spis stavlja bilješka o tome gdje se takav prilog nalazi, uz naznaku rednog broja priloga i broja stranica. Kada Javni bilježnik takav podnesak dostavlja drugoj stranci izvan sustava elektroničke komunikacije, navedeni prilog se ne ispisuje, već javni bilježnik obavještava stranku o mogućnosti vršenja uvida u sadržaj tog priloga kroz sustav elektroničke komunikacije ili informacijski sustav koji je u primjeni sukladno posebnim propisima te na njezin zahtjev ispisuje takav prilog.\n(5) Na postupanje javnih bilježnika kao povjerenika suda u postupcima iz čl. 1. ovog pravilnika ne primjenjuju se odredbe Sudskog poslovnika koje se odnose na unošenje podnesaka i pismena nastalih u papirnatom obliku u informatički sustav i odredbe Pravilnika o radu u sustavu eSpis koje se odnose na evidentiranje podnesaka i priloga podnesaka. “  \n\nČlanci 5. i 6. postaju članci 6. i 7.\n \nOBRAZLOŽENJE:\nNaprijed navedene odredbe se predlažu budući je namjera da se svi predmeti dodjeljuju u rad i vode elektronički, a javni bilježnici nemaju niti mogu imati ovlaštene sudske službenike ovlaštene za rad na eSpisu radi unošenja podataka u eSpis. Zbog navedenog potrebno je ovim pravilnikom propisati drugačije postupanje sa predmetima jer će u protivnom biti nemoguće postupati po istima.","Nije prihvaćen","Radi potrebe utvrđenja i ispunjenja tehničkih preduvjeta za vođenje spisa u isključivo elektroničkom obliku, predloženo  eventualno može biti predmetom razmatranja u budućim normativnim intervencijama."]