{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVICA BABOJELIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDI","S obzirom da postoji različita metodologija izračuna EVPG-a i za pravne osobe nema niti zakonskog uporišta potrebno je propisati metodologiju izračuna (Pravilnik) i definirati pravnu osnovu kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim oblicima poljoprivrednih gospodarstava koje će se jednako primjenjivati za sve natječaje. Razmotriti dodavanje odredbe da će se pravila koja reguliraju izračun ekonomske veličine donijeti ministar Pravilnikom.","Nije prihvaćen","Smatramo da su ova pitanja uređena postojećim propisima te da dodatno normiranje nije potrebno.\n\nEkonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva (u daljnjem tekstu: EVPG) je vrijednost potencijalnog prihoda koje bi gospodarstvo moglo ostvariti na temelju svojih resursa u jednoj godini i računa se temeljem standardnog prinosa (SO) koji predstavlja jediničnu novčanu vrijednost proizvodnje poljoprivrednog proizvoda izraženu u proizvođačkim cijenama na vratima gospodarstva. \n\nNije točno da postoje različite metodologije izračuna EVPG-a. Metodologija je propisana Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/220 od 3. veljače 2015. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1217/2009 o uspostavi sustava za prikupljanje knjigovodstvenih podataka o prihodima i poslovnim aktivnostima poljoprivrednih gospodarstava u Europskoj uniji, koja je donesena temeljem Uredbe Vijeća (EZ) br. 1217/2009 o uspostavi sustava za prikupljanje knjigovodstvenih podataka o prihodima i poslovnim aktivnostima poljoprivrednih gospodarstava u Europskoj uniji. Provedba ove Uredbe je u Republici Hrvatskoj uređena Zakonom o poljoprivredi (“Narodne novine”, br. 118/18, 42/20, 127/20, 52/21 i 152/22). \n\nStoga ne stoji tvrdnja da nema zakonskog uporišta za izračun EVPG-a za pravne osobe jer se odgovarajuće odredbe Zakona o poljoprivredi na isti način primjenjuju na sve poljoprivrednike, neovisno o njihovom organizacijskom obliku. \n\nNaše je razumijevanje da glavni problem na koji se želi ukazati nije metodologija izračuna EVPG-a, već mogućnost korištenja tog parametra u provedbi mjera poljoprivredne politike. Stav je Ministarstva poljoprivrede da se primjena EVPG za provedbu natječaja za provedbu intervencija u okviru Strateškog plana može urediti podzakonskim propisima koji uređuju uvjete natječaja za provedbu intervencija iz Strateškog plana Zajedničke poljoprivredne politike Republike Hrvatske 2023.-2027."]
[2,"OSATINA GRUPA d.o.o.","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDI,\nČlanak 4. ","(4) „Kada u postupku dodjele potpore Agencija utvrdi postojanje sumnje na prijevaru“ se pojavljuje na više mjesta kao izrazito bitan trenutak jer ima izravne posljedice po korisnike (privremena odgoda dodjele potpore, izbacivanje iz rang-liste, odgoda odobrenje isplate – ovisno u kojem stadiju se nalazi korisnik u tom trenutku).\nSumnja Agencije (koja  nije tijelo kaznenog progona, nego administrativno i u velikoj mjeri politizirano tijelo) ne bi trebala imati izravne posljedice po korisnike, jer Agencija može (namjerno ili nenamjerno) pogrešno procijeniti i korisniku time nanijeti veliku štetu bez ikakvih posljedica po Agenciju. Agencija, prema tekstu izmjena, svakako odmah po utvrđenju sumnje obavještava nadležne institucije (AFCOS, EPPO). Stoga, eventualne posljedice po korisnika koje su navedene, treba vezati uz trenutak podizanja optužnice od strane nadležnog tijela (ako do toga dođe) ili pravomoćnosti presude kojim se korisnika /fizičku i/ili pravnu osobu) proglašava krivim, jer tada tijelo kaznenog progona nakon istrage/istraživanja iznosi stav da postoji osnovana sumnja i dovoljno dokaza da je počinjeno kazneno djelo. Smatramo da bilo kakva sumnja prije optužnice ne bi smjela imati posljedice na korisnike, jer su time korisnici pretjerano izloženi, nitko nije kriv dok se ne dokaže suprotno (iako ni optužnica nije dokaz da je netko kriv, ipak je viši stupanj sumnje). Drugim riječima, pogrešna procjena Agencije potencijalno može nekome nanijeti znatnu štetu, jer dok tijelo kaznenog progona provede postupak i utvrdi da je sumnja neosnovana i odbaci kaznenu prijavu ili obustavi kazneni postupak, mogu proći mjeseci/godine.","Nije prihvaćen","Agencija za plaćanja je u obvezi na svaku sumnju prijevare od strane korisnika postupati u svrhu zaštite proračuna Europske unije."]
[3,"OSATINA GRUPA d.o.o.","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDI,\nČlanak 4. ","(9) Iz gornjeg stavka proizlazi da će se automatski sankcionirati korisnik i njegova povezana poduzeća, za sve. Ukoliko „sve“ znači i postupke koji nisu obuhvaćeni kaznenom sankcijom, ili nisu bili predmet kaznenog progona, nema utemeljenja da se raskidaju svi važeći ugovori o financiranju, kao ni da se poništavaju sve Odluke koje je izdala Agencija, obustavljaju sva plaćanja, zatraži povrat sredstava za sve projekte koji nisu konačno isplaćeni.\nAgencija ne bi trebala sankcionirati korisnika i njegova povezana društva u odnosu na sve navedeno. Korisnik fizička i/ili pravna osoba može biti kriv samo za one situacije u odnosu na koje je pravomoćno proglašen krivim, jer tijela kaznenog progona su dužna procesuirati sve osobe (fizičke i/ili pravne) kod kojih smatraju da postoji kaznena odgovornost. \nU ovakvom slučaju bi i povezana poduzeća kod kojih sud nije utvrdio kaznenu odgovornost bila sankcionirana, što nije opravdano i predstavlja kažnjavanje bez postojanja krivnje, odnosno prenošenje krivnje sa fizičkih i/ili pravnih osoba na druge fizičke i/ili pravne osobe kod kojih krivnja ne postoji i to retroaktivno. Ovo je nedopustivo sa stajališta temeljnih pravnih načela. Nitko ne može biti sankcioniran, ako njegova krivnja nije utvrđena od strane nadležnih tijela.","Prihvaćen","Prihvaćen"]
[4,"OSATINA GRUPA d.o.o.","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDI,\nČlanak 4. ","(7) Postavlja se pitanje kakva je odgovornost Agencije ako se utvrdi da je prijava bila neosnovana? Mora postojati mehanizam koji priječi zlouporabu ovlasti koje se dodjeljuju Agenciji ovim prijedlogom izmjena Zakona.","Nije prihvaćen","Agencija za plaćanja radi na temelju pravila i procedura koja su akreditirana od strane Europske komisije i od strane nadležnih nacionalnih tijela za kontrolu rada Agencije za plaćanja i podložna je kontroli istih."]
[5,"OSATINA GRUPA d.o.o.","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDI,\nČlanak 4. ","(6) Ovaj članak bi onda trebao glasiti : „Kada u postupku provedbe projekta dođe do podizanja optužnice/pravomoćne presude kojom se korisnik oglašava krivim zbog prijevare…“","Nije prihvaćen","Agencija za plaćanja je u obvezi na svaku sumnju prijevare od strane korisnika postupati u svrhu zaštite proračuna Europske unije."]