{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Pravilnik o evidenciji rada korištenjem digitalnih radnih platformi"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Igor Leskovar","PRAVILNIK O EVIDENCIJI RADA KORIŠTENJEM DIGITALNIH RADNIH PLATFORMI,\nČlanak 9.","Ovako sroceni pravilnici ostavljaju mogucnost stetnog tumacenja pojma radnog vremena. Kljucno je da svaka minuta na mrezi ulazi u radno vrijeme jer se radnik nalazi na radnom mjestu (zona dostave) i prisutnoscu na mrezi potvrduje da je spreman na rad i tu ne bi trebalo biti govora o \"radu na poziv\" nego o normalnom radnom vremenu. Ako bi u radno vrijeme ulazilo samo vrijeme od prihvata do dostave narudbe tada bi se legalizirala trenutna situacija u kojoj stranci moraju provoditi doslovno 300 sati mjesecno na cesti da bi zaradili minimalac. Zato platforme moraju slati i podatke o broju sati koje radnik mjesecno provede na mrezi.","Nije prihvaćen","Pojam radnog vremena definiran je člankom 60. Zakona o radu (Narodne novine, br. 93/14, 127/1, 98/19, 151/22 i 64/23 - Odluka Ustavnog suda RH), a način i vođenje podataka o radnom vremenu propisani su Pravilnikom o sadržaju i načinu vođenja evidencije o radnicima (Narodne novine 73/17). \n\nPrijedlogom predmetnog Pravilnika, u skladu sa zakonskim odredbama, uređuje se prikupljanje podataka o pokazateljima opsega rada korištenjem digitalnih radnih platformi radi osiguranja transparentnosti rada digitalnih radnih platformi te jačanja odgovornosti i pravne sigurnosti između subjekata koji na tržištu obavljaju djelatnost i rad korištenjem digitalnih radnih platformi. \n\nJedan od podataka koji će se prikupljati nije podatak o radnom vremenu, već podatak o vremenu početka i završetka obavljanja posla, odnosnu vremenu koje je potrebno da se obavi konkretna usluga ili zadatak.\n\nUostalom, ovaj se pravilnik neće odnositi samo na poslove dostave, već na sve vrste poslova koji se obavljaju korištenjem digitalnih radnih platformi, zbog čega radno vrijeme i način računanja radnog vremena za pojedinog radnika može ovisiti i o vrsti ugovora o radu koji je sklopljen."]
[2,"NIKŠA ŠUTALO","PRAVILNIK O EVIDENCIJI RADA KORIŠTENJEM DIGITALNIH RADNIH PLATFORMI,\nČlanak 10.","Članak 10. stavak 1. točka 3. na kraju rečenice dodati zarez i riječi \"te podatak radi li se o radniku iz članka 18.a stavka 2. Zakona o radu\" \n3. OIB radnika ili drugih fizičkih osoba koje su obavljale poslove, te podatak radi li se o radniku iz članka 18.a stavka 2. Zakona o radu","Nije prihvaćen","Člankom 10. predmetnog Pravilnika propisuje se prikupljanje podataka o isplatama od strane platformi prema agregatorima, kao dio podataka o pokazateljima opsega rada korištenjem digitalnih radnih platformi.\n\nStoga, prijedlog da se u članku 10. točki 3. Pravilnika, na kraju rečenice doda zarez i riječi \"te podatak radi li se o radniku iz članka 18.a stavka 2. Zakona o radu\" nije odgovarajući u odnosu na predmet uređenja ovoga članka, a niti ovoga pravilnika. Naime, obzirom da se ovaj članak odnosi na isplate koje platforma vrši svojim agregatorima, a koji su poslodavci radnicima, proizlazi da platforma niti ne raspolaže podatkom o tome radi li se o osobi iz čl.18.a st.2. Zakona o radu.   \n\nUzgred, člankom 18.a stavkom 2. Zakona o radu (Narodne novine, br. 93/14, 127/1, 98/19, 151/22 i 64/23 - Odluka Ustavnog suda RH), propisano je da se, s radnikom koji radi na poslovima s posebnim uvjetima rada u skladu s propisima o zaštiti na radu, radnikom koji radi u skraćenom radnom vremenu iz članka 64. ovoga Zakona te radnikom kojem se prema propisu o mirovinskom osiguranju staž osiguranja računa s povećanim trajanjem, ne može sklopiti ugovor o dodatnom radu za obavljanje takvih poslova.\n\nTo znači da radnici koji kod matičnih poslodavaca rade na navedenim poslovima ne mogu sklopiti ugovor o dodatnom radu za obavljanje takvih poslova, ali da li će se u konkretnom slučaju raditi, primjerice o poslovima s posebnim uvjetima rada, može se utvrditi tek uvidom u ugovor o radu pojedinog radnika, odnosno u procjenu rizika pojedinog poslodavca."]