{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":9,"n_cols":6,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HGK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT","U cilju iznalaženja poticajnog i održivog modela dodatnog financiranja hrvatskog klupskog sporta, Udruženje sportskih kubova HGK predlaže nekoliko modela poreznih poticaja usmjerenih prema poduzetnicima i fizičkim osobama kako bi ih se motiviralo na ulaganje u sport.\n\nČinjenica jest kako se iz državnog proračuna izdvajaju značajna sredstva za sport na svim razinama, a u najavi su i daljnja veća ulaganja. Udruženje stoga rješenje dodatnog financiranja klupskog sporta ne nalazi u izdvajanju novih, većih, sredstava iz proračuna RH, već u poticanju na ulaganja u sport, prije svega kroz stimulativne porezne olakšice privatnim gospodarskim subjektima.\n\nStoga se predlaže dopuniti članak 6. važećega Zakona o porezu na dobit na način da se predvidi mogućnost umanjenja porezne osnovice poduzetnicima koji na temelju ugovora sponzoriraju sportske klubove i saveze ili daju donacije u sportske svrhe.","Nije prihvaćen","Prijedlog se odnosi na izmjenu Zakona o porezu na dobit. Napominjemo kako prema članku 6. Zakona o porezu na dobit poreznik obveznik može umanjiti poreznu osnovicu ili obvezu za svotu poticaja u obliku poreznog oslobođenja ili olakšice, ali samo u skladu s posebnim propisima jer je riječ o državnim potporama. Riječ je o složenom sustavu dodjele koje provode nadležna ministarstva. Stoga se prijedlog ne bi niti mogao provesti samo izmjenom Zakona i Pravilnika o porezu na dobit."]
[2,"DIANA TOMIČIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT","Pravilnikom je potrebno definirati i porezni položaj NAPOJNICE za DAVATELJA - naime ako imamo račun koji glasi na jedan iznos i plaćeno je karticom na kojoj je veći iznos (uvećano za napojnicu) - iznos računa je porezno priznati trošak u cijelosti ili kao reprezentacija 50%, ali što predstavlja davatelju ta razlika napojnice za koju ne posjeduje račun?","Prihvaćen","U konačnom tekstu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit propisat će se kako se reprezentacijom smatra i povezana nagrada za dobro obavljenu uslugu (napojnicu) utvrđena u skladu s posebnim propisom o oporezivanju dohotka, na temelju vjerodostojne dokumentacije."]
[3,"VITOMIR BEGOVIĆ","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT","Prema Zakonu o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, troškovi općeg i posebnog obrazovanja zaposlenika dodatno umanjuju osnovicu poreza na dobitak te stoga predstavljaju svojevrsnu poreznu olakšicu.\nMeđutim, isto se odnosi na izdatke za obrazovanje i stručno usavršavanje zaposlenika koje je u vezi s djelatnošću poduzetnika, ne i na sve oblike obrazovanja  i stručnog usavršavanja,pa je isto pottebno izmjeniti na način da se odnosi na sve.\nPojam cjeloživotno učenje u Europi afirmira se devedesetih godina 20. stoljeća te se  pomiče fokus s obrazovanja, koje je institucionalizirani i organizirani proces, na cjeloživotno učenje, koje uključuje sve oblike učenja u svim životnim okolnostima.\nCjeloživotno usavršavanje svakoga čovjeka imperativ je današnjega društva koje se razvija prema društvu znanja, a  posebno to vrijedi za sve osobe kojima je profesionalna zadaća sigurnost i zdravlje na radu.,neovisno o djelatnosti njihovog poslodavca. \nIV. industrijska revolucija, zelena i digitalna tranzicija zahtijevaju odgovorne i sustavne mjere ekonomske, socijalne i obrazovne politike u svrhu primjerene prilagodbe suvremenim zahtjevima tržišta rada. Rast i razvoj znanja i vještina zaposlenika, unapređenje njihove sigurnosti i zdravlja moraju ići u korak s tehnološkim razvojem. \nZalaganje za sprečavanje ozljeda na radu, profesionalnih i drugih bolesti može uspjeti jedino promicanjem pristupa koji u središte proizvodnog procesa stavlja čovjeka, sigurnost i zaštitu zdravlja kao osnovno radno i ljudsko pravo.\nPrevencija rizika i promicanje sigurnijih i zdravijih uvjeta na mjestima rada ključni su za očuvanje radne sposobnosti radnika, zadovoljavanje potreba tržišta rada, održivost mirovinskog i zdravstvenog sustava, ostvarivanje poslovnih planova, produktivnosti, konkurentnosti, gospodarskog rasta, demografsku revitalizaciju te za materijalnu sigurnost pojedinca i njegove obitelji.\nOdržavanje i unapređivanje stručne osposobljenosti za obavljanje zahtjevnih i odgovornih poslova, unapređenje kvalitete usluga u području zaštite na radu, potpora stručnom i profesionalnom razvoju svakog stručnjaka zaštite na radu te promicanje cjeloživotnog učenja za rad, nacionalni su interes.\nSlijedom toga, za sve oblike obrazovanja  i stručnog usavršavanja, neovisno o djelatnosti poslodavca potrebno je omogućiti umanjenje  osnovice poreza na dobitak ,odnosno   poreznu olakšicu.\nProglašavajući 2023. EU godinom  vještina ,Europska komisija istaknula je da  zelena i digitalna tranzicija otvaraju nove mogućnosti za ljude i gospodarstvo EU-a. Posjedovanje relevantnih vještina pomaže ljudima da se uspješno nose s promjenama na tržištu rada i da se u potpunosti uključe u društvo i demokratske procese. Time će se osigurati da nitko ne bude zapostavljen i da gospodarski oporavak te zelena i digitalna tranzicija budu socijalno pošteni i pravedni. Radna snaga s traženim vještinama pridonosi i održivom rastu, stvara više inovacija i poboljšava konkurentnost poduzeća. Trenutačno više od tri četvrtine poduzeća u EU-u prijavljuje poteškoće u pronalaženju radnika s potrebnim vještinama, a najnoviji podaci Eurostata upućuju na to da samo 37 % odraslih redovito pohađa osposobljavanje i usavršavanje. Kako bi se potaknulo cjeloživotno učenje, države članice podržale su socijalne ciljeve EU-a za 2030. prema kojima bi se najmanje 60 % odraslih svake godine trebalo osposobljavati i usavršavati.","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća s obzirom da su prihvatljivi troškovi općeg i posebnog obrazovanja propisani Zakonom o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu koji je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja. Stoga prijedlog nije moguće prihvatiti izmjenama Pravilnika o porezu na dobit."]
[4,"HOK","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT,\nČlanak 1.","Nedostaje u navođenju broja Narodnih novina 156/22.\nNetočno se poziva na izmjenu članka 11. stavak 1. točka 1. - potrebno je navesti izmjenu članka 11.a. stavak 1. točka 1.\nPotrebno je navesti: zamjenjuju se riječima. \"do 40.000,00 eura\".\nSekcija računovođa zahvaljuje na jasnije propisanim pravilima u stavku 9.\nPredlažemo slijedeću izmjenu predloženog stavka 9: \"... kako bi donijela rješenje o plaćanju poreza na dobit za razdoblje u kojem se ne ostvaruje pravo na utvrđivanje osnovice temeljem čl. 5.b. st. 1. Zakona\".\nSmatramo naime da gubitak prava u jednoj godini, ne znači iz zakonskih odredbi da se prava trebaju umanjiti u idućoj godini, ukoliko prihod od gospodarske djelatnosti neće biti veći od 50% ukupnih prihoda. Stoga smatramo da porezni obveznik u trenutku kada obavijesti Poreznu upravu o gubitka prava za tekuće razdoblje, ima obvezu za to razdoblje predati obrazac PD, zadužiti (sam sebe) putem obrasca PD za predujmove u budućem razdoblju, koji se imaju naknadno ukinuti ukoliko obveznik ostvari pravo na povrat na paušalno oporezivanje. Stoga smatramo da je obveza poreznog obveznika da izvijesti Poreznu upravu o gubitku/ostvarenju prava na paušalno oporezivanje, načelom primjene neostvarenih/ostvarenih prava za pojedinu kalendarsku godinu (npr. kao kod paušalnih obrta).\nMolimo provjeriti i objavljeni pročišćeni tekst na Vašim stranicama - u čl. 5b. st. 1. Zakona stoji \"... ostvarili prihode veće od 995.421,06 eura\" - potrebno je isto izmijeniti, kako bi se predloženo u točki 8. moglo primijeniti.","Djelomično prihvaćen","U konačnom tekstu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit ispravit će se pozivanje na izmjenu članka 11.a.\n\nUtvrđivanje porezne osnovice u paušalnom iznosu predviđeno je samo za neprofitne organizacije koje obavljaju gospodarsku djelatnost u manjem obujmu pri čemu smatramo da je prag od 50% prihoda od gospodarske djelatnosti postavljen visoko i da je indikator postojanja poduzetnika, a ne neprofitne organizacije."]
[5,"Tea Smodlaka","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT,\nČlanak 1.","Nedostaje PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT (NN 156/2022) kojim je izvršena konverzija kuna u eure.\nNavodi se zamjena riječi u pogrešnom članku Pravilnika, naime mijenja se članak 11.a stavak 1. točki 1., te bi konačan tekst Pravilnika trebao glasiti:\nU Pravilniku o porezu na dobit („Narodne novine“, br. 95/05, 133/07, 156/08, 146/09, 123/10, 137/11, 61/12, 146/12, 160/13, 12/14, 157/14, 137/15, 1/17, 2/18, 1/19, 1/20, 59/20, 1/21 i 156/22), u članku 11.a stavku 1. točki 1. riječi: „39.816,84 eura“ zamjenjuju se riječima: „40.000,00 eura“.","Prihvaćen","U konačnom tekstu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit ispravit će se uočeni nedostaci."]
[6,"ANTONIJA ROZALIJA KALEMBER","PRAVILNIK O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POREZU NA DOBIT,\nČlanak 1.","Upisana je kriva referenca na članak? Navedeno se definira u članku 11.a.\nU zagradi nedostaju izmjene pravilnika u NN 156/22.","Prihvaćen","U konačnom tekstu Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dobit ispravit će se uočeni nedostaci."]