{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":13,"n_cols":6,"rows_kept":13,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu Provedbenog programa razvoja dječje i adolescentne psihijatrije u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti u Republici Hrvatskoj"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Ured pučke pravobraniteljice","PROVEDBENI PROGRAM RAZVOJA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE U BOLNIČKOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2023.-2024.","Provedbeni program razvoja dječje i adolescentne psihijatrije u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: Provedbeni program) predlaže se za period 2023-2024. godine te se navodi da je kratkoročni akt strateškog planiranja od nacionalnog značaja, koji definira mjere za provedbu ciljeva definiranih u Nacionalnom planu razvoja zdravstva za razdoblje  do 2027. godine i Strateškom okviru razvoja mentalnog zdravlja do 2030. godine.\n\nImajući u vidu da se e-savjetovanje provodi krajem 2023. godine, predlažemo da isti bude za period 2024.-2025. godine kako bi se realizacija mjera postigla na odgovarajući način, posebice u dijelu koji se odnosi na osiguravanje dovoljnog broja specijalista dječje i adolescentne psihijatrije. Nadalje, unatoč tome da se radi o kratkoročnom aktu strateškog planiranja u odnosu na razvoj dječje i adolescentne psihijatrije u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti, navedene mjere trebaju biti specifične, mjerljive, ostvarljive, relevantne i vremenski određene.\n\nSukladno Provedbenom programu provedba mjera će dovesti do očuvanja i unaprijeđena mentalnog zdravlja i to za dobno specifičnu ranjivu populaciju kao što su djeca i adolescenti  te će se potaknuti daljnji razvoj dječje i adolescentne psihijatrije i osigurati uravnoteženu mrežu bolničke zdravstvene zaštite kroz koju bi se djeci i mladima pružila ravnomjerno dostupna bolnička skrb u primjerenim uvjetima.\n\nVezano za Provedbeni program pučka pravobraniteljica najprije predlaže da se tekst uskladi sa terminologijom koja se koristi u Konvenciji za osobe s invaliditetom, odnosno da se radi o osobama s mentalnim oštećenjima ili djeci s teškoćama u razvoju."]
[2,"Ivan Begovac","PROVEDBENI PROGRAM RAZVOJA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE U BOLNIČKOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2023.-2024.","Poštovana/ poštovani! Nastavljam se na prethodni komentar, koje sam prethodno poslao.  Zbog tehničnih razloga, na kraju teksta tablica nije skroz jasna, jer aplikacija ne omogućava downloud cijele tablice. LP. Dr Ivan Begovac"]
[3,"Ivan Begovac","PROVEDBENI PROGRAM RAZVOJA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE U BOLNIČKOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2023.-2024.","Poštovana/poštovani!\nU ime HD za dječju i adolescentnu psihijatriju i psihoterapiju pri HLZ dajem sljedeće komentare o provedenom programu razvoja dječje i adolescentne psihijatrije u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2023-2024.\n-Prvo, vrlo pozdravljamo donošenje dokumenta koje u RH promovira dalje dječju i adolescentnu psihijatriju.\n-Posebni komentari:\n1. Strana 2., točka 3.uvod, neznam da li je potrebno navoditi cjelokupni djelokrug rada. Pozdravljam na 3 strani da će se voditi znanstveno utemeljinim spoznajama, te da će se sustav voditi da bolesnicima da središnju i aktivnu ulogu, koje će se temeljiti na visokim etičkim i moralnim normama. \n2. na str. 4. Pozdravljamo naglašavanje da mentalni poremećaji dovode do troškova liječenja i opterećenje zdravstvenog sustava EU i da su veći od troškova liječenja kardiovaskularnih i malignih bolesti zajedno. \n3. Str.4. Navodi se podatak o 743556 dobi osoba u RH, od ukupne populacije od 3888529 stanovnika, a što je osnova drugih izračuna, a navedeno je u tablici 1., prema županijama. \n4. Str.5. Navodi se prioritetno područje mentalnog zdravlja djece i adolescenata, radi pandemije i postpandemijskog razdoblja, kao i prioritetno područje Svjetske zdravstvene organizacije. Hrvatska je dodatno imala i potres u različitim županijama. \n5. Str.6. Opis mjera; 1 mjera; Prema podacima HD za dječju i adolescentnu psihijatriju i psihoterapiju pri HLZ trenutno postoji 56,5 sub/specijalista dječje i adolescentne psihijatrije koji i aktivno rade. Naime, teško je jasno odrediti broj, jer neki subspecijalisti ne rade nikako u djelatnosti dječje i adolescentne psihijatrije, a administrativno se vode kao subspecijalisti. Nadalje, veliki je problem što su neki subspecijalisti stariji od 60 godina, te se ubrzo očekuje njihovo umirovljenje. Nadalje, poseban je problem što subspecijalisti dječje i adolescentne psihijatrije, samo do 50 posto ili čak i manje rade s djecom i adolescentima, tako da su njima u izračunu svih dječjih i adolescentnih psihijatara dodani koeficijenti 0,5. \n-U prilogu je tablica 2 koja jasnije pojašnjava koliko ima sub/specijalista dječje psihijatrije prema županijama i regijama, a naslanja se na tablicu 1. U njoj se jasnije navode koje županije trenutno nemaju dječje psihijatre., jer na str. 6, prema mojem mišljenju, nije naveden točan podatak o kojim se županijama radi. Naime, prema našim podacima, nema ih sedam županija. Grad Zagreb pokriva djecu iz cijele Hrvatske. KBC-ovi kao sveučilišne bolnice bi trebali biti regionalni voditelji regija i trebali bi imati veći broj dječjih psihijatara, kao i KB Klaićeva izvan navedenih limita po broju djece u regijama. Također bi trebalo osnaživati postojeće ustanove za stacionarno liječenje, kao i otvaranje novih ili proširivanje postojećih, kao i osnaživanje ustanova s dnevnim bolnicama ili otvaranje novih.U tablici 2. je moguće je da se neke regije preklapaju; npr. dio Požeško slavonske regije pokriva Osijek-istok Hrvatske; ili npr središnju Hrvatsku pokriva i dio Brodsko posavsku županiju; Grad Zagreb također pokriva djecu iz cijele Hrvatske itd. Moguće je da postoje dječji psihijatri i u privatnoj praksi, koji rade djelomično u djelatnosti dječje psihijatrije, ili iz mirovine rade dodatno, njih do oko 15. U tablici je također naveden broj specijalizanata iz dječje i adolescente, njih 20, plus 2 koji su na specijalizaciji iz dječje psihijatrije, a već su specijalisti psihijatrije. \n\n-Str. 6. govori o nekim međunarodnim smjernicama, uz nenavođenje istih, da bi trebalo biti 80- 120 specijalista na milion djece (ili 8-12 dječjih psihijatara na sto tisuća djece), te da bi za Hrvatsku iznosilo ukupno 68-102 specijalista. Međutim nikako se ne slažemo s tim izračunom. Naime, prema Eurostat podacima, gdje se navodi i Hrvatska navedena je brojka da postoji općenito psihijatara 16-17 na 100 000 populacije (https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro\nstat-news/-/ddn-20200506-1; https://gateway.euro.who.int/en/indicators/hlthr\nes_229-psychiatrists-per-10-000/#id=28481&fullGr\naph=true), tako da je nelogično da proporcionalno u RH bude više odraslih psihijatara, nego dječjih psihijatara, odnosno da taj koeficijent bude manji od svih psihijatara u RH. U referenci Sourander, 2018, se navodi da koeficijent broja dječjih psihijatara varira u EU zemljama. U dobi djece do 14 godina se nalazi npr. koeficijent dječjih psihijatara u nordijskim zemljama od 45 na stotisuća djece do 14 godina (Finska), pa npr. do Grčke koja ima 22 na stotisuća djece do 14 godina (https://link.springer.com/article/10.1007/s0078\n7-017-1095-7). Ovo istraživanje, dakle ne navodi maloljetnike od 15 do 18 godina, tako da i to treba uzeti u kalkulaciju. Stoga predlažemo, da se u Hrvatskoj u sljedećih pet godina donese ciljni koeficijent od 17 dječjih psihijatara na stotisuća djece, slično Eurostat podatku za sve psihijatre u RH, a što bi u konkretnom slučaju bilo 126 dječjih psihijatara. Ova slična brojka od oko 120 dječjih psihijatara odgovara i izračunu HD za dječju i adolescentnu psihijatriju i psihoterapiju pri HLZ. \n-Str.6. kada se govori o stacionarnim djelatnostima, izostavljene su ustanove koje prema Narodnim Novinama ispunjavaju uvjete za liječenje i smještaj djece, a to su svega četiri ustanove: KBC Zagreb, KBC Osijek, KBC Rijeka, te Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež Zagreb. Tako da to treba korigirati u tekstu. Prema našim saznanjima, postoje samo oko 60 kreveta u cijeloj RH, a trebalo bi ih biti oko 120, a što je također navedeno u Twinning projektu iz godine 2018, koje navodi nedostatnost stacionarnih kreveta, a u kojem je sudjelovalo i Ministarstvo zdravstva. \n-Str. 6. Pozdravljamo inicijativu o dnevno—bolničkim stolcima, te se to eventualno može jasnije definirati, s jasnijim brojkama. Kolege na terenu dolaze u problem kod otvaranja dnevnih bolnica iz različitih razloga.\n-Str. 6. Što se tiče hitnih psihijatrijskih ambulanti, navode se samo tri ustanove, međutim mnoge medicinske ustanove u RH također rade hitne psihijatrijske prijeme maloljetnika, jer je primarna dužnost bilo kojeg liječnika spašavanje bilo kojeg hitnog stanja, međutim one nisu službeno priznate. \n-Str.7. pozdravljamo uspostavu dječje i adolescentne psihijatrije i forenzičke dječje i adolescentne psihijatrije u Neuropsihijatrijskoj bolnici „Dr. Ivan Barbot“ Popovača, a u što je u pravcu povećanja stacionarnih djelatnosti u dječjoj psihijatriji, a što je dosada bilo nedostatno. \n-Prilog1. Tablica, trebalo bi je korigirati u odnosu na prije navedeno. Trebalo bi ukupni broj sub/specijalista odvojiti od broja liječnika na specijalizaciji, jer to može dovesti do zablude, a što je prilogu 1 nejasno. Prema našim saznanjima, u RH postoje 20 specijalizanata dječje psihijatrije plus dva specijalizanta dječje psihijatrije, a koji su i specijalisti psihijatrije. U priloženoj tablici 2. je navedeno dakle da postoji 56,5 sub/specijaliste, te ako je ciljni broj u sljedećih pet godina 120 specijalista, onda treba podupirati aktivnije raspisivanje specijalizacija iz dječje i adolescentne psihijatrije. Na razini cijele RH, predlažemo raspisivanje oko 15 do 20 specijalizacija godišnje, u sljedećih pet godina, a i s obzirom na mnoge subspecijaliste koji se pred mirovinu.  Također treba provjeriti broj ciljnih hitnih psihijatrijskih ambulanti za ciljno razdoblje od dvije godine. \nS poštovanjem, \nProf. dr. sc. Ivan Begovac\nPredsjednik HD za dječju i adolescentnu psihijatriju i psihoterapiju pri HLZ\nCC: U prilogu je tablica\nREGIJE ŽUPANIJA DOB UKUPNO DJECE POSTOTAK DJECE U ŽUPANIJAMA OD SVE DJECE U HR PREDVIĐENO SPECIJALISTA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE PO ŽUPANIJAMA AKO JE CILJNI BROJ 120 PREDVIĐENO SPECIJALISTA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE PO REGIJI AKO JE CILJNI BROJ 120 SADAŠNJI BROJ SUB/SPECIJALISTA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE SADAŠNJI BROJ SPECIJALIZANATA IZ DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE\nZAGREB Zagrebačka županija 0-19 60353 8,12 9,74 41,10  / /\n Grad Zagreb 0-19 152094 20,45 24,55  30,0  9\n Karlovačka županija 0-19 19604 2,64 3,16   0,5 /\n Krapinsko zagorska 0-19 22599 3,04 3,65   / /\n        \nSJEVER HRVATSKE Varaždinska županija 0-19 30505 4,10 4,92 11,79 2  /\n Koprivničko križevačka 0-19 19881 2,67 3,21   0,5 /\n Međimurska županija 0-19 22672 3,05 3,66   1 /\nSREDIŠNJA HRVATSKA      9,26   \n Bjelovarsko bilogorska 0-19 19778 2,66 3,19   / 1\n Sisačko-moslovačka 0-19 24999 3,36 4,03   2,5 /\n Požeško slavonska 0-19 12665 1,70 2,04   / /\n                \nRIJEKA I REGIJA Primorsko goranska 0-19 44110 5,93 7,12 13,83  7 /\n Ličko senjska 0-19 7302 0,98 1,18   / /\n Istarska županija 0-19 34294 4,61 5,53  1  /\n          \nOSIJEK I ISTOK HRVATSKE Brodsko posavska 0-19 25806 3,47 4,16 18,76  / 1\n Osječko baranjska 0-19 48484 6,52 7,82   6 2\n Vukovarsko srijemska 0-19 28389 3,82 4,58   0,5 /\n Virovitičko podravska  0-19 13596 1,83 2,19  / /\n        \nSPLIT I JUG HRVATSKE Zadarska županija 0-19 31296 4,21 5,05 26,00  0,5 1\n Šibensko kninska 0-19 16607 2,23 2,68   0,5 /\n Splitsko dalmatinska 0-19 85217 11,46 13,75   4 6\n Dubrovačko neretvanska 0-19 23305 3,76 4,51  0,5 /\n   743556 100,63 120,7522231 120,75 56,5 20\n Opaska: Stanje na dan 25.11.2023. Tablica je orjentacijska; Moguće je da se neke regije preklapaju; npr. dio Požeško slavonske regije pokriva Osijek-istok Hrvatske; ili npr središnju Hrvatsku pokriva i dio Brodsko posavsku županiju; Grad Zagreb također pokriva djecu iz cijele Hrvatske! KBC-ovi kao sveučilišne bolnice bi trebali biti regionalni voditelji regija i trebali bi imati veći broj dječjih psihijatara, kao i KB Klaićeva izvan navedenih limita po broju djece u regijama; Moguće je da postoje dječji psihijatri i u privatnoj praksi, koji rade djelomično u djelatnosti dječje psihijatrije, ili iz mirovine rade dodatno, njih do oko 15."]
[4,"Udruga za unapređenje kvalitete življenja LET","PROVEDBENI PROGRAM RAZVOJA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE U BOLNIČKOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2023.-2024.,\n1.SADRŽAJ","Smatramo da je potrebno decentralizirati dječju i adolescentnu psihijatriju i navedene odjele barem na 5 regionalnih centara: Zagreb, Rijeka Split, Osijek i Dubrovnik kako bi RH što bolje bila pokrivena sa navedenim stručnjacima i pripadajućim odjelima. Bitan faktor u liječenju je blizina zdravstvene ustanove kako bi roditelji i djeca mogli imati lakši pristup zdravstvenim uslugama i kako bi roditelji češće mogli posjećivati svoju djecu."]
[5,"Udruga za unapređenje kvalitete življenja LET","PROVEDBENI PROGRAM RAZVOJA DJEČJE I ADOLESCENTNE PSIHIJATRIJE U BOLNIČKOJ ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2023.-2024.,\n1.SADRŽAJ","Smatramo da je potrebno povećati ciljni pokazatelj na najmanje 100 psihijatara sa subspecijalizacijom iz dječje i adolescentne psihijatrije sukladno preporukama sa stručnog skupa: \"Danas postoji u Hrvatskoj oko 50 dječjih psihijatara, potrebno ih je barem dvostruko više da bi se zadovoljile potrebe djece s psihičkim smetnjama.\"\n\nIzvor: Aktuelno stanje dječje i adolescentne psihijatrije- organizacijska pitanja, sadašnje stanje i buduće perspektive (CROSBI ID 620506)\nPrilog sa skupa u zborniku | sažetak izlaganja sa skupa\nwww. https://www.croris.hr/crosbi/publikacija/prilog-\nskup/620506\nBegovac, Ivan ; Škrinjarić, Jarmila ; Graovac, Mirjana ; Dodig- Ćurković, Katarina ; Franić, Tomislav ; Kocijan- Hercigonja, Dubravka ;\nAktuelno stanje dječje i adolescentne psihijatrije- organizacijska pitanja, sadašnje stanje i buduće perspektive // 6. Hrvatski psihijatrijski kongres s međunarodnim sudjelovanjem, Hrvatska psihijatrija u kontekstu etičko- pravnih i društvenih propitivanja, od 9. do 11. listopada 2014. Hotel internacional, Zagreb, Knjiga sažetaka, / Jukić, Vlado (ur.). Zagreb, 2014. str. 26-26"]
[6,"Ured pučke pravobraniteljice","5. OPIS MJERA,\n1. Mjere:","Pučka pravobraniteljica pozdravlja donošenje Provedbenog programa koji predviđa osiguravanje dovoljnog broja doktora medicine specijalista dječje i adolescentne psihijatrije, imajući u vidu da je trenutno ključni problem nedostatak stručnog kadra za rad sa djecom i adolescentima. Provedbom mjere planira se povećanje broja dječjih i adolescentnih psihijatara prema potrebama regionalnih ustanova i županija, pa bi se tako postigla ujednačena dostupnost zdravstvene bolničke zaštite. \n\nMeđutim, u tekstu se navodi da „neke međunarodne smjernice“ preporučuju 80-120 specijalista/10^6 djece, što bi za Hrvatsku iznosilo od 68 do 102 specijalista za dječju i adolescentnu psihijatriju, pa imajući u vidu da se mjera treba temeljiti na specifičnim i relevantnim standardima, predlažemo jasnije definirati i naznačiti međunarodne smjernice koje se odnose na ovu problematiku.\n\nNadalje, iako se mjera odnosi na osiguravanje dovoljnog broja doktora medicine specijalista dječje i adolescentne psihijatrije, ne navode se konkretne aktivnosti koje će dovesti do realizacije samoga cilja. U više navrata se na sastancima pučke pravobraniteljice, posebnih pravobraniteljica i nadležnih ministarstava naglašavao problem nedostatne motivacije liječnika za specijalizaciju dječje i adolescentne psihijatrije te nedostatak psihijatara iz područja dječje i adolescentne forenzičke psihijatrije. Potrebno je stoga u navedenoj mjeri razraditi i način kako potaknuti liječnike na ovu vrstu specijalizacije. Primjerice,  unatoč opremljenom odjelu dječje i adolescentne psihijatrije u KBC Split i dalje ne postoji stacionarno liječenje zbog nedostatka dječjih psihijatara. Zasada na Zavodu za kliničku psihijatriju s dječjom i adolescentnom psihijatrijom u Splitu se pružaju usluge psihijatrijske skrbi za djecu i adolescentne kroz polikliniku i ambulantu te Dnevnu bolnicu za djecu i mladež. U slučaju potrebe stacionarnog liječenja se djeca iz ovih regija upućuju u Zagreb.\n\nNedostatak dječjih psihijatara je vidljiv i u ostalim županijama, pogotovo kod potrebe stacionarnog liječenja te postupanja sa maloljetnim forenzičnim pacijentima. Stoga, imajući u vidu dosadašnji trend slabe zainteresiranosti za specijalizacije i subspecijalizacije koje se odnose za dječju psihijatriju i dječju forenzičnu psihijatriju, predlažemo razmotriti i dodati načine stimulacije i motivacije (primjerice, kroz eventualne subvencije ili posebne uvjete rada koji bi se predvidjeli za doktore medicine specijalista dječje i adolescentne psihijatrije). Ujedno, potreba dječjih i adolescentnih psihijatara je vidljiva kroz sudska vještačenja koja se prema sadašnjoj praksi provode od strane psihijatara za odrasle osobe iako je preporuka da djecu vještače dječji psihijatri. \n\nZadnja rečenica u ovoj mjeri se odnosi na uvjete smještaja, pa predlažemo da ista bude pomaknuta u dijelu koji se odnosi na poboljšanje prostornih uvjeta liječenja djece i adolescenata s mentalnim oštećenjima."]
[7,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","5. OPIS MJERA,\n1. Mjere:","Prilikom redovitih obilazaka psihijatrijskih ustanova kao razgovora sa stručnjacima istaknut je nedostatak kadra iz područja dječje i adolescentne psihijatrije što značajno utječe na organizaciju rada i mogućnost pružanja medicinske usluge djeci i adolescentima s problemima mentalnog zdravlja kako u većim bolničkim centrima tako i na psihijatrijskim odjelima općih bolnica u kojima često i nema zaposlenog dječjeg i adolescentnog psihijatra. Problematičan je izostanak zainteresiranosti za specijalizaciju iz područja dječje i adolescentne psihijatrije što onda ima za posljedicu nedostatak stručnog kadra na tržištu rada. Zbog toga su roditelji primorani zatražiti psihijatrijsku pomoć u bolnicama koje su udaljene od mjesta stanovanja pri čemu dolazi i do razdvajanja obitelji. Kao što je poznato, ranom intervencijom u području mentalnog zdravlja mogu se prevenirati teže mentalne poteškoće u kasnijoj dobi. Stoga je razvoj dječje i adolescentne psihijatrije te prepoznavanje i pružanje podrške od najranije dobi izuzetno važno. \nPodržavamo mjere propisane Programom razvoja dječje i adolescentne psihijatrije koje se odnose na osiguravanje dovoljnog broja stručnjaka iz područja dječje i adolescentne psihijatrije, te bi preporučili da broj specijalista bude bliži gornjoj granici od 102 specijalista (Mjera I; 68-102 specijalista) budući da se potrebe za podrškom na području mentalnog zdravlja povećavaju. Potrebno je da te mentalne teškoće dijagnosticiraju što ranije kako bi se izbjegla hospitalizacija odnosno pružala podrška i nakon hospitalizacije, kao oblik izvaninstitucionalne skrbi. Svakako bi još napomenuli kako je važan i multidisciplinarni pristup od strane i drugih stručnjaka, pogotovo u situacijama kada dijete s mentalnim oštećenjima ima i pridružene smetnje."]
[8,"Vinko Čatipović","5. OPIS MJERA,\nOsigurati dovoljan broj  doktora medicine specijalista dječje i adolescentne psihijatrije / užih specijalista dječje i adolescentne psihijatrije/specijalizanata za liječenje mentalnih poremećaja djece i mladih u bolnicama","Dječjeg psihijatra već godinama nema niti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Trenutno je na specijalizaciji iz dječje i adolescentne psihijatrije kolegica s prebivalištem u Zagrebu, te je upitan njen ostanak u Bjelovaru.\n\nVažno je djeci i adolescentima učiniti dostupnom uslugu dječjeg i adolescentnog psihijatra u mjestu stanovanja ili barem što bliže mjestu stanovanja. Bez toga se neće moći osigurati kontinuitet psihoterapijskih intervencija. Zato je važno da u SVAKOJ općoj bolnici postoji ambulanta dječjeg i adolescentnog psihijatra. No, nije dovoljan jedan specijalist dječje i adolescentne psihijatrije. Jer, taj jedan specijalist ima pravo na godišnji odmor, slobodne dane za edukaciju, bolovanje zbog svoje djece ili vlastitog zdravlja, pa je za održavanje kontinuiteta terapijskih postupaka minimum dva specijalista u jednoj ustanovi. Dalje, specijalisti dječje i adolescentne psihijatrije ne mogu sami radi, trebaju imati tim, tim u kojem imaju psihologa, logopeda. Za rad u dnevnoj bolnici, koja je danas standard vanbolničog rada trebaju imati radnog terapetua. Poželjan je i socijalni radnik. Ti suradnici dječjeg/adolescentnog psihijatra ne moraju radi samo za ambulantu i dnevnu bolnicu dječjeg i adoelscentnog psihijatra, nego dio svog radnog vremena mogu popuniti u radu s odraslim pacijentima. Ali samo zapošljavanje jednog specijalista dječje i adolesecnent psihijatrije u svakoj općoj bolnici neće biti dovoljno da se riješi ovaj problem. A svi znamo da se u dječjoj i adolescentnoj dobi najviše može pomoći i spriječiti razvoj ili bar nepovoljni tijek bolesti."]
[9,"Ured pučke pravobraniteljice","5. OPIS MJERA,\n2. Poboljšati prostorne uvjete liječenja djece i adolescenata s mentalnim poremećajima u bolničkim zdravstvenim ustanovama","Nadalje, u tekstu se navodi da se bolničko psihijatrijsko liječenje djece i mladih provodi u KBC-u Zagreb, Rijeka, Osijek i Split, Klinika za dječje bolesti Zagreb i Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež u Zagrebu. Međutim, u Splitu još uvijek nije u funkciji stacionarni odjel te u slučaju hospitalizacije se djeca i adolescentni upućuju u Zagreb. Ujedno, u KBC Rijeka je bolnički odjel otvorenog tipa, pa se u slučaju potrebe smještaja na tzv. zatvoreni odjel djeca šalju na Psihijatriju za djecu i mladež u Zagrebu ili na zatvorenom odjelu Klinike, gdje su smještene punoljetne osobe.\n\nStoga, nije samo potrebno poboljšati prostorne uvjete liječenja djece i adolescenata s mentalnim oštećenjima, nego je potrebno razvijati regionalne centre za bolničko liječenje. Za potrebe liječenja potrebno je povećati kapacitete za hospitalizaciju u ustanovama koje ispunjavaju uvjete za smještaj i liječenje djece odvojeno od punoljetnih osoba, kao što su KBC u Zagrebu, Osijeku i Rijeci, uz osiguranje hitnih psihijatrijskih ambulanata za prijem djece. Na taj način bi se osnažili postojeći uvjeti koji već postoje za stacionarno psihijatrijsko liječenje djece koje se provodi u  zdravstvene ustanove u Hrvatskoj. Prema informacijama Gradskog ureda za socijalnu zaštitu, zdravstvo, branitelje i osobe s invaliditetom Grada Zagreba, udio djece iz drugih županija koji se zaprima na liječenje u Psihijatrijsku bolnicu za djecu i mladež u Zagrebu je oko 60% unatoč činjenici da još tri KBC-a u Republici Hrvatskoj ispunjavaju uvjete za smještaj i liječenje djece odvojeno od punoljetnih osoba, sukladno Pravilniku o listi psihijatrijskih ustanova. \n\nStoga je potrebno povećati kapacitete i osigurati primjerene uvjete za psihijatrijsko liječenje djece i adolescenata i u ostalim županijama, za one koji su udaljeni iz Zagreba. \n\nNadalje, u navedenoj mjeri se ne spominje da je Grad Zagreb započeo sa provedbom projekta renoviranja Psihijatrijske bolnice za djecu i mladež u Zagrebu, za koji je potpisan ugovor o cjelovitoj obnovi te da su već određeni radovi započeti u srpnju 2023. godine, a paralelno su započeti i radovi na lokaciji Klinike za psihijatriju Sveti Ivan u Jankomiru gdje će biti privremeno preseljenje dječje psihijatrije. Kako se očekuje da će se s obnovom bolničkih kapaciteta započeti 2024. godine te će preseljenje Bolničkog odjela Psihijatrijske bolnice za djecu i mladež na privremenu lokaciju biti tada, trebalo bi isto navesti u navedenoj mjeri. \n\nIstovremeno pozdravljamo što su osigurana sredstva u Državnom proračunu za realizaciju projekta adaptacije i opremanja bolničkih kapaciteta Neuropsihijatrijske bolnice „Dr. Ivan Barbot“ u Popovači koja će postati bolnička ustanova na nacionalnom nivou za prisilni smještaj i liječenje neubrojivih maloljetnih osoba. O potrebi sustavnog rješavanja prisilnog smještaja maloljetnih neubrojivih osoba u skladu s njihovim potrebama i sigurnosnim zahtjevima je pučka pravobraniteljica ukazala i u godišnjem izvješću za 2021. godine.\n\nNadalje,  nakon ispunjenja potrebnih uvjeta potrebno je dopuniti postojeće pravilnike koje se odnose na smještaj neubrojivih osoba i smještaj i liječenje djece odvojeno od punoljetnih osoba, imajući u vidu da sadašnji Pravilnik o listi psihijatrijskih ustanova za prisilni smještaj neubrojivih osoba (NN 13/2015) ne navodi liječenje maloljetnih neubrojivih osoba, dok se u Pravilniku o listi psihijatrijskih ustanova koje ispunjavaju uvjete za smještaj i liječenje djece odvojeno od punoljetnih osoba (NN 13/2015) ne navodi Neuropsihijatrijska bolnica „ Dr. Ivan Barbot“ u Popovači, odnosno su navedene: Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež, Klinički bolnički centar Zagreb, Klinički bolnički centar Rijeka i Klinički bolnički centar Osijek."]
[10,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","5. OPIS MJERA,\n2. Poboljšati prostorne uvjete liječenja djece i adolescenata s mentalnim poremećajima u bolničkim zdravstvenim ustanovama","Nužno je i poboljšanje prostornih uvjeta za liječenje djece i adolescenata s mentalnim poremećajima u bolničkim zdravstvenim ustanovama, pogotovo Psihijatrijske bolnice za djecu i mladež Zagreb te daljnjom organizacijom rada dječje i adolescentne psihijatrije kako bi se poštovala prava na liječenje djece i adolescenata s poremećajima mentalnog zdravlja odvojeno od odrasli što bliže mjestu prebivališta, uključujući i uspostavu forenzičke dječje i adolescentne psihijatrije u Neuropsihijatrijskoj bolnici „Dr. Ivan Barbot“, a koje se područje nekoliko godina unazad pokazalo kao područja koje je nedostatno uređeno."]