{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":24,"n_cols":6,"rows_kept":24,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu Prijedloga pravilnika o mjerilima i načinu utvrđivanja nesposobnosti za samostalan život i rad i nedostatka sredstava za uzdržavanje"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Ured pučke pravobraniteljice","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE","Vezano uz skraćeni rok za savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, skrećemo pažnju kako se svrha skraćivanja roka koju navodite, odnosno da se „predmetni Pravilnik počne primjenjivati što prije kako bi se omogućio lakši pristup na zdravstveno osiguranje osobama koje su socijalno osjetljive“ mogla i trebala postići tako da je isti ranije pripremljen i upućen u javno savjetovanje, a ne skraćivanjem roka za njegovo komentiranje u javnom savjetovanju. \n\nS tim u vezi pozdravljamo činjenicu da je Nacrt prijedloga Pravilnika u postupku savjetovanja, a s obzirom da je sukladno Zakonu o Izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju (NN br. 33/23) isti trebao biti donesem u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovih izmjena i dopuna, odnosno do 1. listopada 2023. g."]
[2,"Katarina Šimanović ","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE","Osoba s invaliditetom, nesposobna za rad ,ako ima nekretninu koju može iznajmiti ili prodati nema pravo na obavezno zdravstveno osiguranje? Nadam se da griješim. Ovo je kriminalno. Znači ajmo ih osiromašiti što više, da nemaju ništa. Članak 3, točka 4) BRISATI,  napraviti jednako kao za inkluzivni dodatak, maknuti cenzuse"]
[3,"Ured pučke pravobraniteljice","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 2.","U odnosu na članak 2. predlažemo da se stavak 1. (trenutno označen slovom a) preformulira na sljedeći način „U smislu ovoga Pravilnika, osobom nesposobnom za samostalan život i rad, a pod uvjetom da nema sredstava za uzdržavanje, smatra se:“. Također predlažemo da se u članku 2. stavak 1. točka g. proširi na sljedeći način „osobe koje su zadržane na bolničkom liječenju ili su na dugotrajnom liječenju zbog kojeg su nesposobne za rad, a dok te okolnosti traju“. Naime, osobe mogu biti na dugotrajnom liječenju koje ne podrazumijeva boravak u bolnici, npr. onkološki pacijenti, a tijekom kojeg nisu sposobne za rad te bi i ovu kategoriju trebalo uključiti među osobe koje se mogu obvezno zdravstveno osigurati temeljem članka 15. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju (NN br. 80/13, 137/13, 98/19, 33/23, dalje u tekstu: ZOZO). Naposljetku, predlažemo u članak 2. stavak 1. dodati novu točku h) koja glasi: h) osobe kroničnog oštećenja zdravlja. Naime, iz članka 2. stavak 2. Nacrta prijedloga Pravilnika proizlazi da je i „kronično oštećenje zdravlja“ okolnost temeljem koje osoba može biti nesposobna za samostalan život i rad, ako tako procijeni tijelo vještačenja, no ona se ne navodi u članku 2. stavak 1. u kojemu su navedene sve druge okolnosti te stoga zbog jasnoće i u cilju otklanjanja dvojbi kod primjene ovog propisa u praksi, predlažemo da se i ova okolnost izrijekom navede u članku 2. stavak 1. Nacrta prijedloga Pravilnika, kako je gore predloženo."]
[4,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 2.","Umjesto stavak (a) treba stajati (1)"]
[5,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 2.","Točka g. - u trenutku zaprimanja zahtjeva je žurnim postupkom potrebno izdati rješenje, a upravnom tijelu, kao  ni liječnicima nije poznato koliko će okolnosti trajati. Predlažemo da se u stavku 7. članka 4. odredi rok. \nOsim toga, potrebno je jasno definirati ostvaruje li se pravo od dana podnošenja zahtjeva upravnom tijelu ili od dana primitka pacijenta u bolnicu. \nIstičemo kako je potrebno posebno pojasniti situaciju ukoliko se zahtjev upravnom tijelu podnese nakon otpusta iz bolnice."]
[6,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 2.","Vezano za točku d) smatramo jasnije precizirati po uzoru na izričaj u dosadašnjem Pravilniku. \n\nVezano za točku g) odnosno osobe koje su zadržane na bolničkom liječenju dok te okolnosti traju- kako utvrditi vrijeme trajanja bolničkog liječenja, ako je zahtjev podnesen za vrijeme boravka u zdravstvenoj ustanovi. Ukoliko stranka, nakon otpuštanja s bolničkog liječenja, podnosi zahtjev za priznavanje prava za vrijeme provedeno u zdravstvenoj ustanovi, da li u tom slučaju istovremeno podnosi zahtjev za utvrđivanje nesposobnosti za priznavanje prava nakon otpuštanja sa bolničkog liječenja, a za potrebe  nastavka liječenja. U tom slučaju bi se najprije donijelo rješenje o priznavanju prava za vrijeme bolničkog liječenja, a po drugom zahtjevu uputiti zaključak tijelu vještačenja radi ostvarivanja prava na zdravstveno osiguranje nakon bolničkog liječenja. U pravilu, bolnica ne podnosi zahtjev za vrijeme bolničkog liječenja stranke, pa ovo tijelo nema saznanja o istom.\nJasno je kako je predviđeno da zdravstvena ustanova davanjem obavijesti izazove pokretanje postupka po službenoj dužnosti, no ovaj upit stoji za situacije ukoliko ustanova to ne učini. \nPrimjenu ove točke bi trebalo više pojasniti na način da se odredi da li je početak priznavanja prava prijem u bolnicu (ili se kao početak uzima podnošenje zahtjeva upravnom tijelu), te da li traje do otpuštanja iz bolnice ili formulacija „dok te okolnosti traju“ obuhvaća i duže razdoblje nakon otpuštanja a za potrebe nastavka liječenja.\n\nIsto tako, vezano za stavak 2. ovog članka upućujemo potrebu za postojanjem liste Kroničnih oštećenja zdravlja jer djelatnik nadležnog tijela nema znanja koja su kronična oštećenja zdravlja da bi uputio tijelu vještačenja Zaključak s potrebnom dokumentacijom radi utvrđenja nesposobnosti za rad."]
[7,"Ured pučke pravobraniteljice","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 3.","U članku 3. stavcima 1. i 2. kojima se određuje što se smatra nedostatkom sredstava za uzdržavanje za samca ili člana kućanstva, odnosno za osobu nesposobnu za samostalan život i rad samca ili člana kućanstva, predlažemo uvećati postojeće kriterije, odnosno prihodovne cenzuse za određivanje nedostatka sredstava za uzdržavanje. Trenutno je člankom 3. stavak 1. prihodovni cenzus određen kao 70% proračunske osnovice za samca ili člana kućanstva, odnosno člankom 3. stavak 2. kao 100% proračunske osnovice za osobu nesposobnu za samostalan život i rada, samca ili člana kućanstva. Pri tome nije jasno temeljem čega je određeno da ovaj cenzus iznosi upravo 70% proračunske osnovice za samca ili člana kućanstva. \n\nPredlažemo da se za obje skupine prihodovni cenzus uveća, a kako bi se izbjeglo da osobe koje imaju ispodprosječna primanja, kada se ne mogu osigurati temeljem neke od osnova iz članaka 7. do 12. i 14. ZOZO-a zbog obveze plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje sukladno članku 13. ZOZO-a budu dovedene u siromaštvo. Naime, ako bi se imovinski cenzus određivao kako je sada predloženo kao 70% ili 100% proračunske osnovice tada bi oni koji imaju neznatno viša primanja od toga, a ne mogu se osigurati temeljem neke od navedenih osnova iz ZOZO-a, kao obveznici plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje nakon uplate obveznih mjesečnih doprinosa po najnižoj osnovici (85.72 Eura) imali primanja ispod praga rizika od siromaštva (prema posljednjim dostupnim podacima Državnog zavoda za statistiku to je 437.98 Eura mjesečno za jednočlano kućanstvo). Stoga, predlažemo da se prihodovni cenzus ispod kojeg se smatra da osoba nema sredstava za uzdržavanje za samca ili člana kućanstva određuje kao zbroj iznosa službeno utvrđenog praga rizika od siromaštva i najnižeg iznosa doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje (npr. to je trenutno 120% proračunske osnovice, no moguće će se mijenjati narednih godina), a za osobu nesposobnu za samostalan život i rad samca ili člana kućanstva da on bude i viši od toga. Ovo predlažemo kako obveza plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje ne bi građane/ke koji imaju vrlo niske prihode dovela u siromaštvo.\n\nU vezi s člankom 3. stavak 4. predlažemo definirati kako osoba dokazuje da ne može ostvariti prihode iz stavka 1. i 2. istog članka korištenjem, prodajom ili davanjem u najam imovine koja ne služi njoj ili članovima njezinog kućanstva za podmirenje osnovnih stambenih i drugih osnovnih životnih potreba. Naime, postoje građani/ke koji uz nekretninu u kojoj žive imaju i druge nekretnine, no ne mogu ih prodati ili dati u najam zbog nedostatka interesa potencijalnih najmoprimaca ili kupaca na slobodnom tržištu. Stoga iako imaju imovinu koja im ne služi za podmirenje osnovnih stambenih i drugih osnovnih životnih , svejedno s njome ne mogu ostvariti prihode pa bi bilo potrebno definirati kako to mogu dokazati, a kako bi se izbjegla arbitrarnost u postupanju javnopravnih tijela koja će odlučivati o njihovom zahtjevu za osiguravanje na obvezno zdravstveno osiguranje temeljem članka 15. ZOZO-a."]
[8,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 3.","Sukladno mogućnosti evidencije o dohocima i primicima (EDIP) je potrebno određeno vrijeme da se vidi prethodni mjesec (koji prethodi mjesecu u kojem je podnesen zahtjev). Npr. zahtjev predan 5. studenoga., rješenje je potrebno izdati do 20. studenoga, a evidencija za mjesec listopad će može vidjeti (izdati) tek 1. prosinca. Iz toga razloga predlažemo da se navedeno uskladi, odnosno vremensko razdoblje prilagodi tehničkim mogućnostima."]
[9,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 3.","Stavak (1) - smatramo da je potrebno preciznije definirati pojam da osoba nema sredstava za uzdržavanje. Samo uvjet prihoda sa ovako visokom granicom će dovesti do prevelikog broja osiguranika preko ureda regionalne samouprave (veliki broj rješenja), uz mogućnost da svi osigurani preko HZZ-a ili članka 2. se mogu osigurati preko ovoga stavka - uvjeta koji je zakonom samostalno definiran.  \nZavod za socijalni rad ima mogućnosti širokog uvida i postavljanja sveobuhvatne socijalne anamneze korisnika uključujući prihode i imovinu, pa predlažemo da se ovaj pojam veže uz određena socijalna prava, odnosno korisnike prava na zajamčenu minimalnu naknadu prema Zakonu o socijalnoj skrbi.\nIstičemo problem nemogućnosti uvida u razne registre, a posebno vezane za obvezno zdravstveno osiguranje - podatak o prethodnoj osnovi osiguranja, datumu prestanka osiguranja, provjere vezane za inozemne prihode kao i osiguranike - strance koji su samostalni obveznici plaćanja što nam sve usporava ispitni postupak i rad, a koji se može skratiti ukoliko se radi o korisnicima zajamčene minimalne naknade.\nTakođer, pri korištenju ove naknade je jasno navedeno radi li se o samcu ili postoje članovi kućanstva što je važna informacija jer je registar kućanstva u fazi plana i uvođenja u budućnosti na razini RH."]
[10,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 3.","Smatramo kako je u ovom članku bitno definirati što se smatra prihodom, imovinom, kućanstvom i članom kućanstva. Do sada su ti pojmovi bili vezani uz Zakon o socijalnoj skrbi. Pojmove bi svakako trebalo definirati ako se ostaje na predloženim stavcima 1. i 2. ovoga članka.\n\nNadalje, vezano za stavak 1. ovog članka - da li znači da nadležno tijelo treba rješenjem utvrditi status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju podnositelju zahtjeva koji je zdrav ili koji nema kronično oštećenje zdravlja (jer se ne upućuje na vještačenje sukladno čl.2st.2.), te da je naglasak za utvrđenje statusa na ovom propisanom prihodu (70%=309,01 eura/2.328,24 kuna). Što se prihoda tiče u dosadašnjem Pravilniku (NN 39/02) u članku 3. prihod je bio vezan za osnovicu za socijalna davanja (iznosio je /66,36 eura/500 kuna, Zakon o socijalnoj skrbi članak 22.st.2.toč.2.). Ukoliko ostane ovako određen visoki postotak prihoda (70% proračunske osnovice) za očekivati je znatan broj podnositelja zahtjeva i ostvarivanje statusa što predstavlja dodatan teret na županijska nadležna tijela. \nOvdje je upitno do kojeg datuma nadležno upravno tijelo treba osobi koja nema sredstava za uzdržavanje priznati pravo na obvezno zdravstveno osiguranje? Proizvoljno određivanje trajanja osiguranja dovesti će do različite prakse po županijama, pa i unutar županija s obzirom da svaki službenik procjenjuje u svojim predmetima koje rješava. \n\nVezano za stavak 2. -  prilikom podnošenja zahtjeva, uvidom u prihode može se dogoditi da iznos iz stavka 1. prelazi 70% proračunske osnovice, te bi u pravilu, takav zahtjev trebalo odbiti zbog neispunjavanja propisanih uvjeta bez utvrđivanja nesposobnosti. Međutim ovaj stavak 2., u slučaju utvrđivanja nesposobnosti, povećava osnovicu. Znači li to da u slučaju utvrđivanja nesposobnosti, ukoliko stranka ne prelazi ovaj prihod (100%=441,44 eura/3.326,03 kuna), treba priznati pravo na obvezno zdravstveno osiguranje."]
[11,"Pravobranitelj za osobe s invaliditetom","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 3.","Vezano za čl. 3. st. 2., podržavamo proširivanje kruga osiguranika na zdravstveno osiguranje na način da se „naknade, dodaci, potpore i drugi primici koji se ne uračunavaju u prihod u postupku priznavanja prava na zajamčenu minimalnu naknadu, u skladu s propisom kojim se uređuje djelatnost socijalne skrbi“ ne uračunavaju u prihod korisniku prilikom utvrđivanja njegove sposobnosti za uzdržavanje. Navedeno, između ostalog obuhvaća i naknade s osnova oštećenja zdravlja (doplatak za pomoć i njegu i osobna invalidnina), a što se prema dosadašnjem iskustvu Pravobranitelja za osobe s invaliditetom pokazalo otegotnim u pogledu ostvarivanja prava na osnovno zdravstveno osiguranje u situacijama kada je osiguranik izgubio pravo na osnovno zdravstveno osiguranje zbog ostvarivanja prava na osobnu invalidninu budući da se naknada smatrala prihodom osiguranika."]
[12,"Ured pučke pravobraniteljice","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 4.","Članak 4. stavak 6. predlažemo dopuniti kako bi se odredilo tko snosi troškove postupka vještačenja kada sukladno istome članku nadležno upravno tijelo u ispitnom postupku ocijeni da je neophodno potrebno utvrđivati potpunu nesposobnost za rad za obvezno zdravstveno neosigurane osobe. Predlažemo da se propiše da trošak vještačenja snosi tijelo koje osobu upućuje na vještačenje, odnosno upravno tijelo županije, odnosno Grada Zagreba u čijem je djelokrugu obavljanje povjerenih poslova državne uprave koji se odnose na socijalnu skrb. Ovo predlažemo kako bi se izbjeglo da trošak vještačenja padne na teret same osobe koju se upućuje na vještačenje, a budući da se radi o građanima/kama koji su slabijeg imovnog stanja i nisu u radnom odnosu. Da trošak vještačenja u tom slučaju pokriva nadležno javnopravno tijelo koje osobu upućuje na vještačenje propisano je i trenutno važećim Pravilnikom o mjerilima i postupku za utvrđivanje nesposobnosti za samostalan život i rad i nedostatak sredstava za uzdržavanje za osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj kojima se zdravstvena zaštita ne osigurava po drugoj osnovi (NN br. 39/02) pa bi izostavljanje ovakve odredbe predstavljalo snižavanje postojećeg standarda."]
[13,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 4.","Stavak (7) - smatramo da je potrebno jasno definirati rokove, pa predlažemo slijedeće:\nad točke a. i b. da bude neograničeno ili 10 godina\nad. točka c. sukladno trajanju potpore\nad točka d. trajno nesposobni za rad da bude neograničeno ili 10 godina, a za ostale sukladno određenom roku iz nalaza\nad. točka e. i g 1 godina\nad. točka f. 5 godina\noni koji nemaju sredstava za uzdržavanje - 1 godina"]
[14,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 4.","Stavak (5) - iza riječi: \"donijeti rješenje u roku od 15 dana od dana podnošenja\", nadodati riječ: \"urednog\".\n\nU ovome stavku rok od 15 dana predstavlja tehnički problem zbog evidencije o visini prihoda koji je opisan u komentaru članka 3."]
[15,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 4.","Vezano za stavak 2. ovog članka trebalo bi stajati da zahtjev za ostvarivanje prava na obvezno zdravstveno osiguranje mogu podnijeti zdravstvene ustanove, pružatelji socijalnih usluga, HZSR, državna i druga tijela nadležnom upravnom tijelu. Smatramo da postupak ostvarivanja prava ne bi trebalo pokretati po službenoj dužnosti nadležno upravno tijelo. Po službenoj dužnosti nadležno upravno tijelo donosi prestanke već utvrđenih prava (npr. saznanje o smrti, kada u postupku preispitivanja prava utvrdi da korisnik više ne udovoljava uvjetima i slično). \nUkoliko se zadrži ovakva odredba postavlja se pitanje nastupanja izvršnosti rješenja zbog problematike dostave rješenja. \n\nU stavku 6. treba brisati riječ „potpunu“, uskladiti sa člankom 2.st.2. Pravilnika."]
[16,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 6.","Stavak (2) za razdoblje koje se naznačuje predlažemo prihvatiti rokove navedene u komentaru pod stavkom 7. članka 4."]
[17,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 6.","Stavak 2. ovog članka trebalo bi brisati. Naime, u prijavi se obvezno naznačuje početak trajanja obveznog zdravstvenog osiguranja, ali nije potrebno staviti i datum kraja, npr. obvezno se osiguravaju i stječu status osiguranika osobe u radnom odnosu, njima nije naznačen kraj trajanja obveznog zdravstvenog osiguranja."]
[18,"Ured pučke pravobraniteljice","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 7.","U odnosu na članak 7. stavak 1. predlažemo da se zadrži praksa iz trenutno važećeg Pravilnika, odnosno da se preispitivanje uvjeta za korisnike prava provodi jednom godišnje, a ne dva puta kako se predlaže Prijedlogom nacrta Pravilnika. Naime, vjerujemo da neke jedinice područne (regionalne) samouprave imaju veći broj građana/ki koji su osigurani na ovaj način te će za njih biti značajno administrativno opterećenje da dva puta godišnje preispituju uvjete za sve korisnike. Osim toga, radi se o pravu koje se utvrđuje rješenjem u kojem se određuje rok do kojeg osoba ostvaruje status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju, odnosno samo rješenje se donosi za ograničeno vremensko razdoblje pa ne postoji potreba da se uvjeti korisnika preispituju dva puta godišnje.\n\nU odnosu na članak 7. stavak 2. kojim se propisuje da nadležno upravno tijelo podnosi odjavu Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje kada u postupku ili po prijavi same osobe utvrdi da osoba više ne ispunjava uvjete propisane Pravilnikom predlažemo propisati da u slučaju kada nadležno tijelo utvrdi prestanak uvjeta po službenoj o tome donosi rješenje koje dostavlja i osobi. Na ovaj način će se osigurati da osoba bude obaviještena o odluci nadležnog tijela i činjenici odjave iz obveznog zdravstvenog osiguranja te će joj biti omogućeno Ustavom RH zajamčeno pravo na žalbu."]
[19,"Upravni odjel za zdravstvo, socijalnu skrb i demografiju Splitsko-dalmatinske županije","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 7.","Stavak (1) - S obzirom na povećani obim posla novim izmjenama Zakona i brisanjem obveznika iz evidencije, te velikim povećanjem broja korisnika koji se osiguravaju preko našeg ureda, uz rješavanje zahtjeva je nemoguće dva puta godišnje provoditi preispitivanje.\nPosebno je spora procedura preispitivanja jer nemamo pristup službenim evidencijama."]
[20,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 7.","Stavak 1. trebao bi glasiti: \n\"Nadležno upravno tijelo dužno najmanje jednom u godini preispitati postojanje uvjeta za sve korisnike prava iz ovoga Pravilnika.\"\nNepotrebno i nemoguće je više puta u godini vršiti preispitivanje. Već sada djelatnici koji vode ove upravne postupke, obzirom na znatno povećanje zahtjeva nakon izmjena Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju (mnogi korisnici brisani kao zdravstveno osigurane osobe u HZZO-u i uglavnom upućivani na podnošenje zahtjeva županijama) teško stižu u roku obraditi zahtjeve. U postupku preispitivanja treba pribaviti dokaze iz kojih će biti vidljivo postojanje uvjeta. Ne može se i ostala tijela dovesti u situaciju da zbog naših potreba imaju povećanje posla, koji na kraju i nije relevantan za njihov rad, kao što su HZMO, HZZO, HZSR, Agencija za plaćanje u poljoprivredi, HZZ...\nOvakvi prijedlozi bili bi prihvatljivi ukoliko bi se službenicima nadležnih županijskih tijela omogućio pristup službenim evidencijama  navedenih tijela."]
[21,"Osječko-baranjska županija","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU UTVRĐIVANJA NESPOSOBNOSTI ZA SAMOSTALAN ŽIVOT I RAD I NEDOSTATKA SREDSTAVA ZA UZDRŽAVANJE,\nČlanak 8.","Stavak 2. trebalo bi brisati. Naime, ranijim rješenjima nekim korisnicima (navedenih u Pravilniku članak 2.st.1. i stavak 2.- kojima je utvrđena trajna nesposobnost za samostalan život i rad) je priznato pravo bez određenog datuma do kada traje (formulacija u rješenju: u trajanju od datum i traje za sve vrijeme dok se ne promijene okolnosti na osnovi kojih je utvrđeno).\nObzirom da tijelo jednom godišnje provodi preispitivanje postojanja uvjeta za priznato pravo korisnicima, i po obavijesti drugih tijela i samih korisnika, po službenoj dužnosti reagira ako utvrdi da su se promijenili uvjeti na osnovi kojih je pravo priznato, odnosno donosi rješenje o prestanku prava. To je navedeno i u članku 15.st.4. ZOZO: Obvezno zdravstveno osiguranje prema osnovi osiguranja utvrđenoj stavkom 1. ovoga članka traje za sve vrijeme dok se ne promijene okolnosti na osnovi kojih je osobi utvrđen status osigurane osobe. \n\nUjedno ukazujemo na članak 13. Zakona o općem upravnom postupku koji propisuje načelo zaštite stečenih prava stranaka: „Odluka javnopravnog tijela protiv koje se ne može izjaviti žalba niti pokrenuti upravni spor (pravomoćna odluka), a kojom je stranka stekla određeno pravo odnosno kojom su stranci određene neke obveze, može se poništiti, ukinuti ili izmijeniti samo u slučajevima propisanim zakonom.“\nOvdje se javlja problematika sa ženama koje su nakon 60. godine ostvarile pravo kao stalni korisnici prava na obvezno zdravstveno osiguranje, a u trenutku provjere i usklađivanja ne ispunjavaju uvjete iz članka 2. Pravilnika. \nU prijelaznim i završnim odredbama treba navesti da svi korisnici koji su ostvarili pravo po tada važećem Pravilniku i nadalje zadržavaju priznata prava ukoliko se nisu promijenile okolnosti temeljem kojih im je utvrđen status osigurane osobe."]