{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - SAVJETOVANJE S JAVNOŠĆU OBRASCA PRETHODNE PROCJENE  UČINKA Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRILOG 1.","Predlaže se kod procjene učinka propisa, uzeti u obzir Preporuke Komisije od 18. prosinca 2023. o nacrtu ažuriranog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske koji pokriva razdoblje 2021. – 2030. i o usklađenosti mjera Hrvatske s ciljem klimatske neutralnosti Unije i osiguravanjem napretka u prilagodbi vezano uz povećanje udjela OIEVUK u finalnoj bruto potrošnji, na najmanje 44 %  za RH kao doprinos obvezujućem cilju Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. utvrđenom u članku 3. stavku 1. Direktive (EU) 2018/2001 s izmjenama i dopunama u skladu s formulom u Prilogu II Uredbe (EU) 2018/1999. odnosno definirati indikativnu putanju koja doseže sve referentne točke za 2025. i 2027. u skladu s člankom 4. točkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. te svakako uskladiti sa Strategijom energetskog razvitka RH, odnosno prethodno izvršiti reviziju iste. \n\nPotrebno je definirati indikativni cilj za inovativne tehnologije obnovljive energije u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 s izmjenama i dopunama. Potrebno je uskladiti doprinos indikativnim pod ciljevima u zgradarstvu i industriji za 2030. i obvezujućem pod cilju za obnovljiva goriva ne biološkog podrijetla (RFNBO) u industriji za 2030. te indikativni cilj u grijanju i hlađenju i daljinskom grijanju i hlađenju za razdoblje 2021.-2030. Predlaže se razmotriti kako Hrvatska namjerava postići cilj u prometnom sektoru kroz obvezu dobavljača goriva, uključujući putem pod cilja za napredna biogoriva i obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla (RFNBO). Naime do sada je prema podacima Eurostata udio energije iz obnovljivih izvora koji se koristi u transportu u RH iznimno nizak, te dinamika postizanja cilja nedovoljna, prema projekcijama iz scenarija Strategije energetskog razvitka RH, i sukladno Integriranom Nacionalnom energetskom i klimatskom planu, te iznosi svega 2,395% u 2022. godini (6,983% u 2021.).\n\nŠto se tiče ubrzavanja administrativnih postupaka za bržu integraciju OIE potrebno je uzeti u obzir upravo objavljenu Uredbu Vijeća (EU) 2024/223 od 22. prosinca 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/2577 o utvrđivanju okvira za ubrzavanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora, koja između ostalog propisuje da:\n„Za projekte koji su prepoznati kao projekti od prevladavajućeg javnog interesa države članice osiguravaju da se pri uravnoteženju pravnih interesa u pojedinačnim slučajevima u okviru postupka planiranja i izdavanja dozvola prednost daje izgradnji i radu postrojenja i instalacija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te razvoju povezane mrežne infrastrukture; te da\nPostupak izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta projekata u području energije iz obnovljivih izvora koji se provode na posebnom području za energiju iz obnovljivih izvora ili mrežu iz članka 6., uključujući dozvole povezane s nadogradnjom sredstava potrebnih za njihovo priključivanje na mrežu ako se obnovom kapaciteta povećava njihov kapacitet, ne smije trajati dulje od šest mjeseci, uključujući procjene utjecaja na okoliš ako su propisane relevantnim zakonodavstvom.” \n\nKroz Prilog 1. Obrazac prethodne procjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, praktički ne navodi „visokoučinkovita kogeneracija“ niti postrojenja za skladištenje električne energije i toplinske energije (vidjeti st. (22) Direktive 2023/2413, koji su uz navedene OIE preduvjet uspješnosti tranzicije prema niskougljičnoj, u konačnici klimatski neutralnoj budućnosti).\nPredlažemo da se kod doslovnog preuzimanja teksta iz Direktive (EU) 2023/2413 u poglavlja „Obrasca prethodne procjene učinaka“  koriste navodnici npr. „iz Direktive“ za preuzeti tekst. \nSugeriramo da se kod procjene učinaka ugrade i načela iz st. (18) po pitanju učinkovitog grijanja i hlađenja, uštede u krajnjoj potrošnji jer se smanjenjem potrošnje računski podiže postotni (%) udio OIE i VUK u krajnjoj potrošnji. Modernizacijom i revitalizacijom postrojenja zbog učinkovitije infrastrukture CTS-a, mreža centraliziranog grijanja i hlađenja, izolacije-revitalizacija ovojnica u zgradarstvu, izgradnjom OIE na instalacijama kupaca padati će registrirana (OMM) potrošnja (smjer preuzimanja el. energije) kod krajnjih kupaca.\nPredlažemo dodatno naglasiti (kao što je prepoznato u st. (27) i st. (32) Direktive (EU) 2023/2413 „Višestruka upotreba prostora za proizvodnju energije“, prednost sinergijske primjene, istodobna kompatibilna primjena, itd. Praktički moguće je većim vremenskim iskorištenjem postojeće mrežne infrastrukture i priključnih snaga iz postojećih elektrana, dozvoliti priključenje novih kompatibilnih OIE u izgrađenim VN ili SN poljima na lokacijama izgrađenih elektrana (npr sinergija akumulacijskih hidroelektrana i solarnih elektrana te sinergija rada TE (blokovi s rjeđim korištenjem) i VE uvažavajući ne nužnu istodobnost proizvodnje.  \nZa hrvatski EES je moguć značajan doprinos udjela OIE povećanjem snage postojećih hidroelektrana čime se ujedno povećava sigurnost pogona i učinkovitost proizvodnje s povećanim proizvodnim kapacitetima. Predmetno je sadržano u st. (38) Direktive te predlažemo da se isto uvaži kod prethodne procjene učinaka – predmetno je iznimno bitno za dominantan hidroenergetski portfelj RH."]
[2,"Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu","PRILOG 1.,\n2. ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA","2.2. Zašto je potrebna izrada nacrta prijedloga zakona?\nKako bi se u potpunosti uskladili s izmjenama EU) 2023/2413 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. listopada 2023. o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001, Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive 98/70/EZ u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652) te se postigao udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije trebao bi se do 2030. povećati na 40 % kako bi se postigao cilj Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova.\n \nMeđutim Direktiva s kojom se usklađuje Zakon navodi druge obveze:\nDIREKTIVA (EU) 2023/2413 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 18. listopada 2023. o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001, Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive 98/70/EZ u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652 \n2. članak 3. mijenja se kako slijedi: \n(a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:\n„1. Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje 42,5 %. \nDržave članice zajednički nastoje povećati udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji 2030. na 45%.\nDržave članice određuju okvirni cilj za inovativnu tehnologiju u području energije iz obnovljivih izvora od najmanje 5 % novoinstaliranih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora do 2030.”;\n \nIsto tako potrebno je detaljnije razmotriti jer Zakon će zahtijevati značajna financijska sredstva za ulagane u obnovljive izvore (pogotovo za postizanje „okvirni cilj za inovativnu tehnologiju u području energije iz obnovljivih izvora od najmanje 5 % novoinstaliranih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora do 2030.”;) pa će i učinci biti mnogo veći nego što je navedeno pogotovo u točkama 5.1. i 5.2.:\nUTVRĐIVANJE IZRAVNIH UČINAKA I ADRESATA\n5.1.       UTVRĐIVANJE GOSPODARSKIH UČINAKA\n5.2.       UTVRĐIVANJE UČINAKA NA TRŽIŠNO NATJECANJE"]
[3,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRILOG 1.,\n3. UTVRĐIVANJE ISHODA ODNOSNO PROMJENA","3.1. Potrebno je jasnije napisati što se podrazumijeva pod „Vrijeme potrebno za izgradnju postrojenja za proizvodnju energije i njihovih priključaka na mrežu ne bi se trebalo računati za potrebe tih rokova“ . Također pojasniti na što se odnosi „posebnosti projekata u području energije iz OIE na moru“. Također nije jasno na što se odnosi izdavanje dozvola i priključivanja na regionalnoj razini“, područna razina ili jedno geograf. područje više država?   \n\n3.2.  umjesto „razdoblje“ pisati „razdoblja“."]
[4,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRILOG 1.,\n4. UTVRĐIVANJE RJEŠENJA","4.1. predlažemo dodati na kraj „visokoučinkovita kogeneracija“. \n\nPrimjedba na stavak 4.1. (normativna rješenja za postizanje cilja)\nU tom smislu značajno je spomenuti članak 7. Prijelaznih i završnih odredbi ZOIEVUK (NN 83/23) kojim se definira obveza operatora mreže za mjerenjem proizvodnje na proizvodnom postrojenju kupaca za samoopskrbu (kućanstva) i vlastitu proizvodnju (poduzetništvo). Naime, postojeća tehnička rješenja ne osiguravaju mjerenje proizvedene električne energije koja se odmah i troši na mjestu proizvodnje na unutarnjoj instalaciji kupca. Riječ je o značajnoj količini proizvedene i potrošene el. energije koja ne ulazi u obračun konačne bruto potrošnje, a cjelokupna proizvodnje dolazi iz obnovljivih izvora. Potrebno je definirati drugačiji način prikupljanja mjernih podataka s invertera sunčanih elektrana budući se postojeće rješenje kosi s ostalim zakonskim odredbama koje reguliraju mjerenje potrošene električne energije kod krajnjih kupaca (postrojenje se nalazi na unutarnjoj instalaciji kupca, iza točke razgraničenja nadležnosti između kupca i operatora mreže).\n\n4.2. predlažemo pojasniti navedene izraze „samoregulacija“ i „koregulacija“"]
[5,"Hrvatska elektroprivreda - dioničko društvo","PRILOG 1.,\n5. UTVRĐIVANJE IZRAVNIH UČINAKA I ADRESATA","5.4.26. Predlažemo naglasiti, uzeti u obzir nedostatak specijalista za OIE, od projektanata, nadzornih inženjera,  inženjera i spec. osoblja za vođenje i  održavanje proizvodnih postrojenja, osobito kritičan broj osposobljenih specijalista za primjenu suvremenih tehnoloških rješenja.     \n\n5.4.27. Usuglasiti popis kombinacija (tri kombinacije), s tekstom „Ako je da označite u kombinaciji u tablici s „DA““, s obzirom da je u tablici označeno s „DA“,  redak -> za“Adresati - mali“ i stupac -> za „Izravni učinci – mali“.\n\n5.5.24. \nUsuglasiti popis kombinacija (tri kombinacije), s tekstom „Ako je da označite u kombinaciji u tablici s „DA““, s obzirom da je u tablici označeno s „DA“,  redak -> za “Adresati - mali“ i stupac -> za „Izravni učinci – mali“."]