{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":26,"n_cols":6,"rows_kept":26,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog Pravilnika o postupku utvrđivanja i izdavanja uvjeta priključenja na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Telemach Hrvatska d.o.o.","PRAVILNIK O POSTUPKU UTVRĐIVANJA I IZDAVANJA UVJETA PRIKLJUČENJA NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU","Nužno je jasno razdvojiti uvjete priključenja na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu (dalje: EKI) od priključenja na svjetlovodnu distribucijsku mrežu (dalje: SDM), a što se u prijedlogu trenutnog teksta Pravilnika nezgrapno isprepliće. Uvjeti priključenja na EKI se trebaju odnositi isključivo na infrastrukturu, a za koju će u 9x% slučajeva Hrvatski Telekom d.d. (dalje: HT) biti infrastrukturni operator obzirom na nacionalnu raširenost EKI. \n\nU suprotnom, prema sadašnjem konceptu Pravilnika, a što ćemo u komentarima na konkretne članke dodatno istaknuti i objasniti, u situacijama u kojima je HT infrastrukturni operator i operator SDM-a, svi drugi operatori će biti direktno diskriminirani i dovedeni u nepovoljnu poziciju. \nU takve objekte (HT infrastrukturni operator i ujedno operator SDM-a) će se potpuno zatvoriti tržište drugim operatorima jer prijedlog Pravilnika direktno propisuje „Ako je točka priključenja na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu unutar područja izgrađene svjetlovodne distribucijske mreže ili je u tijeku postavljanje svjetlovodne distribucijske mreže i odabrani infrastrukturni operator je ujedno i operator svjetlovodne distribucijske mreže, investitor s odabranim infrastrukturnim operatorom usuglašava dinamiku priključenja nove građevine.\"\n\nHT je nesporno u većini slučajeva infrastrukturni operator EKI na području Republike Hrvatske. Stoga je pogrešno govoriti o \"izabranom infrastrukturnom operatoru\" jer izbora gotovo da i nema. Ako je HT ujedno i operator SDM-a, a činjenično ima najveći doseg SDM mreža, samim prijedlogom Pravilnika se propisuje da investitor u tom slučaju upravo i samo s tim operatorom usuglašava dinamiku priključenja. \nDakle, treba uzeti u obzir da ne postoji drugi “izabrani“ infrastrukturni operator osim HT-a. Iznimke su u promilima i potpuno zanemarive.  \nStoga smatramo neprihvatljivim da HAKOM Pravilnikom na ovaj način upućuje na direktni dogovor isključivo s HT-om kao infrastrukturnim i SDM operatorom ili, ako to nije bila namjera, da se ostavlja prostor takvom tumačenju od strane investitora/projektanata."]
[2,"Hrvatski Telekom d.d. ","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","HT predlaže dopunu pojmova: \n4. priključak: fizička veza koja povezuje pristupnu točku građevine i pristupnu točku elektroničke komunikacijske infrastrukture na koju se građevina priključuje, u sklopu koje se nalazi: fizička veza koja povezuje pristupnu točku višestambene građevine sa krajem čestice na kojoj je građevina, odnosno fizičku vezu između kuće i ruba čestice (Privod).\n5. Pristupna točka građevine: je fizička točka smještena unutar ili izvan zgrade, koja je dostupna operatorima javnih komunikacijskih mreža, pri čemu je omogućena veza s fizičkom infrastrukturom unutar zgrade prilagođenom mreži velike brzine.\nPojašnjenje : HT smatra da je nužno definirati pojam Pristupna točka građevine kao i raspisati dio priključka do ruba čestice."]
[3,"Telemach Hrvatska d.o.o.","II. PRIKLJUČAK NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU,\nČlanak 4.","Komentar na članak 4. stavak 3. alineja b):\nIsti komentar kao i na prethodnu alineju a) stavka 3. članka 4., s time da za ove vrste objekata smatramo potrebnim definirati da se polažu minimalno dvije PEHD 40, a preporuka je i više cijevi, odnosno cijevi većeg promjera. Obzirom da se ovdje radi o višestambenim objektima/poslovnim objektima, izrazito je važno uzeti u obzir da se osim povećanih potreba korisnika obzirom na količinu korisničkih jedinica, može pojaviti i samo jedan korisnik koji ima potrebu za redundancijom. Ako odredba ostane definirana na način kako je navedeno u trenutnom tekstu prijedloga Pravilnika, polaganje dva kabela radi potreba samo tog korisnika moguće će u potpunosti zapuniti cijevi koje se ovim Pravilnikom definiraju kao dovoljne za sve korisničke jedinice unutar takvih objekata, a što će u praksi dovesti do ozbiljnih izazova.  Da bi se to izbjeglo, potrebno je drugačije definirati minimalnu količinu i promjere cijevi pa ljubazno molimo da se naš prijedlog usvoji kako bi se izbjegli nepotrebni izazovi u budućnosti."]
[4,"Hrvatski Telekom d.d. ","II. PRIKLJUČAK NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU,\nČlanak 4.","HT predlaže izmjenu članka 4 stavka 3 na način da taj stavak glasi:\n(3) Ovisno o vrsti nove građevine, broj i vrsta cijevi određuje se prema sljedećem rasporedu: \na) obiteljske kuće i zgrade s najviše tri stambena i/ili poslovna prostora – te ukoliko se nalaze u području svjetlovodne infrastrukture potrebna je minimalno jedna PEHD cijev unutarnjeg promjera 20,0 mm ili dvije mikrocijevi primjerenog promjera za svjetlovodne kabele mikro konstrukcije. Ukoliko je građevina napravljena na području gdje je u trenutku izgradnje dostupna samo bakrena infrastruktura potrebno je postaviti dvije PEHD cijev unutarnjeg promjera 20,0 mm ili jedna cijev minimalnog unutarnjeg promjera 25 mm (vanjski 32 mm) ili kombinacija jedne mikrocijevi za budući svjetlovodni priključak građevine i jedne mini cijevi unutarnjeg promjera 20mm, \nb) zgrade s četiri ili više stambena i/ili poslovna prostora – ukoliko se nalaze u području svjetlovodne infrastrukture – potrebne su minimalno dvije PEHD cijevi unutarnjeg promjera 20,0 mm ili mikrocijevna struktura za minimalno dva svjetlovodna kabela mikro konstrukcije od kojih svaki ima kapacitet dovoljan za pokrivanje svih korisničkih jedinica u građevini. Ukoliko se zgrada nalazi u području u kojem je u trenutku izgradnje dostupna samo bakrena infrastruktura tada za građevine do 20 stambenih/poslovnih jedinica potrebne su minimalno dvije PEHD cijevi unutarnjeg promjera 20,0 mm ili kombinacija od jedne PEHD cijevi unutarnjeg promjera 20mm i jedne mikrocijevne strukture za minimalno dva svjetlovodna kabela mikro konstrukcije od kojih svaki ima kapacitet dovoljan za pokrivanje svih korisničkih jedinica. Za zgrade sa više od 20 stambenih/poslovnih jedinica potrebno je ugraditi minimalno dvije PEHD cijev unutarnjeg promjera 25,0 mm i jedne mikrocijevne strukture za minimalno dva svjetlovodna kabela mikro konstrukcije od kojih svaki ima kapacitet dovoljan za pokrivanje svih korisničkih jedinica u zgradi.\n\nPojašnjenje: Uzimajući u obzir definiciju priključka (Čl.2) i definiciju pristupne točke (ZEK) nije u potpunosti jasno na koji segment trase se odnosi dimenzioniranje u ovom članku. U slučaju zgrada, pristupna točka zgrade može biti smještena u samoj zgradi, a do ruba parcele za koju je Investitotor također slijedom ZEK- a dužan izgraditi fizičku infrastrukturu postoji dio trase za koju nije jasno da li je propisano dimenzioniranje ovim člankom.\nHT smatra da taj dio trase koji je u obvezi investitora mora biti jasno propisan, te da principi dimenzioniranja tog dijela trase (od same zgrade od ruba parcele), kao i smjernice za izgradnju fizičke infrastrukture zgrade i smjernice za izgradnju mreže vrlo velike brzine unutar zgrade moraju biti jasno artikulirane kroz ovaj pravilnik. Ukoliko odredbe za izgradnju fizičke infrastrukture zgrade i smjernice za izgradnju mreže vrlo velike brzine unutar zgrade ne budu sastavni dio ovog pravilnika, potrebno ih je jasno artikulirati od strane HAKOM-a u vidu javnih smjernica/naputaka, koje su kasnije podloga za izdavanje posebnih uvjeta.\nPo pitanju same fizičke infrastrukture po čestici na kojoj se nalazi nova zgrada i u obvezi je investitora zgrade (a nije jasno da li se navedeno dimenzioniranje odnosi i na taj dio) smatramo da se treba rukovoditi sljedećim principima:\n• Broj cijevi koje se izgrađuju na čestici zgrade mora biti takav da uzima u obzir stanje izgrađenosti/dostupnosti pristupnih mreže u području u kojem se nalazi nova zgrada, ali i da zadovoljava dugoročne potrebe te zgrade (s obzirom na predviđeni vijek trajanja novoizgrađene zgrade), tržišnu utakmicu, te budući tehnološki razvoj i tehnološku neutralnost pristupnih mreže, odnosno mora biti takav da omogućava pristup više od jednog operatora u konačnici putem moguće različitih tehnologija\n• Demarkacija između infrastrukture koja je na čestici na kojoj se gradi zgrada i javne površine mora uvijek biti izvedena kao zdenac, kroz koji će biti omogućen pristup Operatorima koji žele u budućnosti pristupiti fizičkoj infrastrukturi unutar zgrade kako bi koristili od strane investitora zgrade postavljenu VHCN mrežu u zgrade ili izgraditi vlastitu mrežu kroz dovoljno dimenzioniranu fizičku infrastrukturu zgrade, za eventualne buduće potrebe\nRukovodeći se navedenim HT-ov prijedlog dimenzioniranja je napravljen u dijelu obveze investitora objekta na sljedeći način; uzimajući u obzir varijante da li je zgrada u području SDM_a ili u području bakrene infrastrukture, te vodeći računa da ukoliko već danas postoji SDM mora postojati mogućnost dolaska i drugog operatora, a ukoliko je u području bakra da dugoročno podrazumijeva kapacitete dovoljne za dolazak 2 SDM mreže.\nSukladno prijedlogu dimenzioniranja kapaciteta HT pojašnjava model po kojem ih predlaže:\n1. Obiteljske kuće i zgrade s najviše tri stambena i/ili poslovna prostora mogu se graditi na područjima gdje je dostupna:\na. Svjetlovodna mreža – u tom slučaju HT smatra da je za spajanje građevine dostatna cijev unutarnjeg promjera 20mm u koji se mogu uvući dva svjetlovodna kabela\nb. Bakrena mreža – u ovom slučaju postavljanje jedne mikrocijevi je nedostatno te je potrebno dimenzionirati na način da se postave cijev unutarnjeg promjera 20mm i jedna mikrocijev ili samo jedna cijev unutarnjeg promjera 25 mm.\n2. Više stambene zgrade s četiri ili više stambena i/ili poslovna prostora pa do 20 stambenih i/ili poslovnih prostora minimalno trebaju imati na područjima \na. Svjetlovodne mreže dvije cijevi unutarnjeg promjera 20mm ili mikrocjevnu strukturu za SVK minimalno za 2 mikrokabela:\nb. Bakrene mreže - dvije cijevi unutarnjeg promjera 20mm; \n3. Više stambene zgrade sa više od 20 stambenih i/ili poslovnih prostora minimalno trebaju imati na područjima:\na. Svjetlovodne mreže dvije cijevi unutarnjeg promjera 25mm (jedna za bakreni kabel i jedna za 2 svjetlovodna kabela:\nb. U ovom slučaju je nemoguće koristiti mikrocijevnu strukturu, jer u nju je nemoguće uvući bakreni kabel. U ovom slučaju potrebno je postaviti minimalno cijev unutarnjeg promjera 20mm ili 25mm i jednu mikrocijevnu strukturu za uvlačenje svjetlovodnih kabela a minimalno za 2 mikrokabela.\nU dijelu javne površine smatramo da su minimalni kapaciteti istovjetni onima na području odgovornosti investitora građevine."]
[5,"Telemach Hrvatska d.o.o.","II. PRIKLJUČAK NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU,\nČlanak 4.","Komentar na članak 4. stavak 3. alineja a):\nPredlažemo izmjenu na način da se propiše minimum dvije PEHD cijevi vanjskog promjera 40mm. \nJedna cijev kako je predviđeno (bilo 20 mm ili mikrocijev) je krajnje ograničavajuća, odnosno onemogućavajuća za bilo kakvo naknadno polaganje dodatnog optičkog kabela (ili druge tehnologije) zbog povećanih potreba vlasnika objekta ili iz kojeg god drugog razloga. Primjera radi, navodimo proširenje kuće/zgrade, odnosno dogradnju koja bi zahtijevala dodatni optički kabel (ili druge tehnologije) za priključenje na mrežu. Treba imati na umu i da, iako se radi o objektima do tri prostora, u jednom ili više njih može naknadno biti vlasnik ili korisnik pravna osoba ili fizički korisnik sa značajnijim potrebama koji će zahtijevati polaganje dodatnog kabela. \nAko odredba ostane kako je u ovom prijedlogu Pravilnika, u praksi će biti nemoguće odgovoriti na eventualne buduće potrebe korisnika, bez značajnog narušavanja same nekretnine. Takve situacije se lako mogu izbjeći drugačijim definiranjem minimalnog kapaciteta cijevi. U tu svrhu predlažemo da HAKOM Pravilnikom već sada uzme u obzir mogućnost promjena potreba korisnika u budućnosti u odnosu na stanje u trenutku gradnje objekta te odredbu definira na način kako ovdje predlažemo.\nDodatno, u samoj izgradnji objekta trošak polaganja cijevi u odnosu na sveukupni trošak izgradnje objekta je potpuno zanemariv. Tako ni iz troškovne perspektive investitora nema apsolutno nikakvog razloga se minimalni kapacitet cijevi propisuje na način predložen trenutnim tekstom Pravilnika."]
[6,"A1 Hrvatska d.o.o.","II. PRIKLJUČAK NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU,\nČlanak 4.","Dodatno pitanje koje je potrebno jasnije definirati u članku 4. jest smatra li se pod priključkom kabel koji se postavlja u kabelsku kanalizaciju ili se članak odnosi na izgradnju kabelske kanalizacije između nove građevine i EKI."]
[7,"A1 Hrvatska d.o.o.","II. PRIKLJUČAK NA ELEKTRONIČKU KOMUNIKACIJSKU INFRASTRUKTURU,\nČlanak 4.","Uzevši u obzir odredbe Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima sukladno kojem se radovi na priključku izvode bez građevinske dozvole i glavnog projekta, potrebno je da se definicija radova uskladi s Pravilnikom o jednostavnim i drugim građevinama i radovima, a u svrhu izbjegavanja dvojbi što se smatra radovima na priključku, odnosno da za navedeno nije potrebna ni građevinska dozvola ni glavni projekt."]
[8,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 5.","Komentar na članak 5. stavak 1. \nPredlažemo umjesto točke staviti zarez te dodati „kao i izvršiti druge obveze sukladno Zakonu o elektroničkim komunikacijama.“\nIako se predmetno podrazumijeva, uzimajući u obzir da će se investitori/projektanti voditi odredbama ovog Pravilnika, smatramo da je svrsishodno uputiti ih na provjeru ZEK-a i obveza koje imaju za novoizgrađene zgrade po samom zakonu."]
[9,"Hrvatski Telekom d.d. ","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 5.","HT smatra vezano uz VHCN mreže koju u zgradi mora postaviti investitor, HAKOM bi trebao jasno propisati da se radi o svjetlovodnoj instalaciji po tehničkim uvjetima istim u Pravilniku o SDM-u, izvedenoj do svakog stana, te sa pravilno izvedenom pristupnom točkom (tzv. glavni razvodni ormar) koja omogućava fizički pristup nitima od strane više Operatora. Navedeno je potrebno kako bi se izbjegla dodatna kabliranja a ponekad i postavljanja dodatnog FIZ-a u obliku kanalica od strane operatora na novoizgrađenim zgradama.\nHT predlaže u članku 5 dodavanje novog stavka 3 na način da taj stavak glasi:\n(3) Na dijelu trase priključka van čestice (građevine) do točke priključenja na postojeću elektroničko komunikacijsku infrastrukturu, Investitor građevine stambene i/ili poslovne namjene i Infrastrukturni operator mogu dogovoriti troškove realizacije.\nPojašnjenje: HT smatra da je nužno dodati točku koja omogućuje dogovor i sporazum između Investitora građevine i Infrastrukturnog operatora vezan uz troškove realizacije."]
[10,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 6.","Komentar na članak 6. stavak 2. \nUz generalni komentar da je potrebno jasno razdvojiti priključenja na EKI od SDM-a, ovdje ističemo da je potrebno razjasniti i tretman mrežnih operatora iz Zakona o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina, odnosno njihove infrastrukture kada se u/na istoj nalazi SDM operatora.\n\nPrimjer radi, u situaciji u kojoj se u HT podzemnoj EKI nalaze samo bakreni kabeli, a drugi operator ima zračni SDM putem HEP stupova ili javne rasvjete, hoće li u tom slučaju investitor dobiti uvjete priključenja na HT EKI u kojoj je isključivo HT bakar iako je objekt u obuhvatu SDM-a drugog operatora? Na koji način će investitor dobiti informaciju o zračnoj SDM drugog operatora koja se nalazi u/na infrastrukturi ne-telco mrežnog operatora."]
[11,"A1 Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 6.","Prijedlog pravilnika propušta regulirati situaciju kada će operatori koji su pružatelji elektroničkih usluga nastupati u svojstvu operatora korisnika u odnosu na mrežnog operatora, odnosno pravilnik trenutnim sadržajem samo regulira odnos investitora i infrastrukturnog operatora. Konkretan primjer bi bio razvoj zračne mreže kada operator korisnik (koji ujedno nije i infrastrukturni operator) postavlja kabele na stupove, no sukladno predloženim odredbama investitor građevine ne ostvaruje kontakt s operatorom korisnikom jer nije infrastrukturni operator, a za što će u praksi biti potrebe. Shodno navedenom, predlažemo da se pravilnikom predvidi i situacija kada će operatori koji su pružatelji elektroničkih usluga biti isključivo u svojstvu operatora korisnika."]
[12,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","Komentar na članak 7. stavak 8. \nSmatramo da nema nikakvog opravdanja da se prolazi cijeli proces ishođenja uvjeta priključenja, koji će zasigurno značajno opteretiti operatora, a da bi se onda Pravilnikom definiralo da podnositelj zahtjeva uopće nije dužan prihvatiti uvjete priključenja. Ako se donosi Pravilnik koji uređuje određeno područje i to temeljem ZEK-a, isti treba biti obvezujući kako za operatore koji po njemu postupaju tako i za podnositelja zahtjeva, odnosno investitore. Ako su uvjeti priključenja neobvezujući, onda Pravilnik nije niti potreban i ne treba ga donositi."]
[13,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","Komentar na članak 7. stavak 2. \nPredmetnu odredbu nužno je izmijeniti jer na trenutno definirani način dovodi do mogućeg spornog tumačenja i izravne diskriminacije drugih operatora u odnosu na najvećeg infrastrukturnog operatora na području RH. Naime, alineja a) definira da infrastrukturni operator dostavlja podatak o tome nalazi li se građevina unutar područja izgrađenog SDM-a ili je u tijeku postavljanje SDM-a. Prvenstveno, infrastrukturni operator koima ima EKI na pedmetnom području ne mora znati podatak o tome koji su sve SDM-ovi u području nove građevine niti o tome mora dostaviti podatak. Ako se na određenom području nalazi SDM infrastrukturnog operatora i SDM operatora korisnika na koji način će investitor/projektant dobiti informaciju da se na području predmetne zgrade/kuća nalazi više SDM-ova? Ili ako ne postoji SDM infrastrukturnog operatora, ali postoji SDM drugog operatora? \nIz Pravilnika nije nedvojbeno jasno hoće li se zahtjev od strane HAKOM-a upućivti svim registriranim infrastrukturnim operatorima koji će onda dostavljati podatak \"ne postoji EKI, ali postoji SDM\".\n\nU slučaju da podatak o svim dostupnim SDM-ovima ne bude dostupan investitoru/projektantu, ovim Pravilnikom se direktno ide na ruku suštinski jedinom infrastrukturnom operatoru. Pogotovo ako ove odredbe promatramo zajedno s odredbom članak 9. stavka 2. prijedloga Pravilnika koja definira: Ako je točka priključenja na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu unutar područja izgrađene svjetlovodne distribucijske mreže ili je u tijeku postavljanje svjetlovodne distribucijske mreže i odabrani infrastrukturni operator je ujedno i operator svjetlovodne distribucijske mreže, investitor s odabranim infrastrukturnim operatorom usuglašava dinamiku priključenja nove građevine.  \nSmatramo ovo nejasnim i krajnje nepovoljnim odredbama, koje idu na štetu svih SDM operatora direktnim upućivanjem investitora/projektanata na HT čime mu se izravno pogoduju kao suštinski jedinom infrastrukturnom operatora za gotovo sve slučajeve. \nS time u vezi, a nastavno i na komentar na članak 6. stavak 2. i članak 9. stavak 2. nužno je Pravilnikom razjasniti kome se šalje zahtjev za utvrđivanje uvjeta od strane HAKOM i tko dostavlja koji podatak te koji podaci se dalje dostavljaju investitoru/projektantu. Pritom je od ključne važnosti osigurati da se operatori korisnici direktno ili indirektno ne dovode u nepovoljniji položaj od infrastrukturnog operatora."]
[14,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","Komentar na članak 7. stavak 1. \nIako je jasna definicija infrastrukturnog operatora iz ZEK-a, molimo da se jasno definirati tko su infrastrukturni operatori kojima se dostavlja zahtjev za utvrđivanje uvjeta priključenja obzirom da odgovor na zahtjev sadrži i informaciju o postojanju SDM-a. Dostavlja li se zahtjev svim registriranim infrastrukturnim operatorima, odnosno svim SDM operatorima kako bi mogli dati informaciju o postojanju njihove SDM mreže?"]
[15,"Hrvatski Telekom d.d. ","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","HT predlaže izmjenu članka 7 stavka 4 na način da taj stavak glasi:\n(4) Infrastrukturni operator dostavlja podatak o mogućoj točki priključenja nove građevine na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu oznakom na dostavljenoj Geo referenciranoj podlozi. \nPojašnjenje: Pošto se većina projekata ne dostavlja na Geodetskoj podlozi, HT smatra da Infrastrukturni operator treba dostaviti točku priključenja na Geo referenciranoj podlozi.\nHT predlaže izmjenu članka 7 stavka 7 na način da taj stavak glasi:\n(7) Tehničko rješenje za priključenje nove građevine na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu sukladno uvjetima priključenja iz stavka 5. ovoga članka usuglašava se s Infrastrukturnim operatorom i postaje sastavni dio glavnog projekta, trošak tehničkog rješenja snosi investitor građevine. \nPojašnjenje: HT smatra da je tehničko rješenje nužno usuglasiti između infrastrukturnog operatora i investitora te da bude sastavni dio glavnog projekta, također HT smatra da investitor treba snositi trošak izrade tehničkog rješenja.\nHT predlaže brisanje u članku 7 stavka 8\nČlankom 7 u stavku 7 i stavkom 8 HAKOM je kontradiktoran i zbunjujuć a vezano uz obavezu izrade tehničkog rješenja i glavnog projekta, prijedlog HT-a je brisanje stavke 8 u Članku 7."]
[16,"A1 Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","Pravilnikom je nužno razjasniti tko je obveznik izrade tehničkog rješenja – infrastrukturni operator ili projektant. Iako je člankom 9. pravilnika propisano da sve predradnje terete infrastrukturnog operatora (uključujući i tehničko rješenje), gledajući pravilnik u cijelosti, navedeno i dalje ostaje nejasno. \n\nŠto se tiče samog tehničkog rješenja za priključenje nove građevine, ovdje je potrebno također imati na umu odredbe Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima koji ne predviđa izradu tehničkog rješenja."]
[17,"A1 Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 7.","U članku 7. potrebno je dodatno razjasniti što se događa u slučaju kada je operator SDM-a operator korisnik, a ne infrastrukturni operator, odnosno potrebno je definirati tko u tom slučaju dostavlja potrebne podatke. Naime, dostava podataka ovisi o tome postoji li SDM te radi li se o infrastrukturnom operatoru ili operatoru korisniku. S tim u vezi, tražene podatke iz stavka 2., u točkama a) do d) neće biti u mogućnosti dostaviti kumulativno, dok će se prema trenutnoj odredbi ako se ne dostave svi podaci iz stavka 2. točke a) do d) smatrati da infrastrukturni operator na navedenom području nema izgrađenu elektroničku komunikacijsku infrastrukturu, a u praksi neće biti ni moguće kumulativno dostaviti sve podatke propisanim u točkama a) do d)."]
[18,"Hrvatski Telekom d.d. ","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 8.","HT predlaže dopunu članka 8 stavka c) na način da taj stavak glasi:\nc) Investitor građevine stambene i/ili poslovne namjene obvezan je postupiti po čl. 5 st. 1. ovog pravilnika.\nPojašnjenje: HT smatra da je radi transparentnosti i boljeg razumijevanja potrebno dodati novi stavak koji obavezuje investitora za pripremu kućne svjetlovodne instalacije po tehničkim uvjetima istovjetnim u Pravilniku o SDM-u a kako bi se izbjegla dodatna polaganja kabela a ponekad i postavljanja dodatnih kanalica od strane operatora na novoizgrađenim zgradama, bez obzira na dostupnost svjetlovodne mreže na području gdje se nalazi građevina."]
[19,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 9.","Komentar na članak 9. stavak 4. \nPotrebno predvidjeti izuzetke od roka od 30 dana – zbog potrebe izvođenja radova, ishođenja dozvola, dogradnje EKI i sličnih razloga u kojima nije objektivno moguće izvršiti priključenje u roku od 30 dana."]
[20,"Telemach Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 9.","Komentar na članak 9. stavak 2. \nVezano uz već iznesene komentare na članak 6. i 7. nije jasno što se događa u situaciji kada je uz infrastrukturnog operatora i drugi operator operator SDM-a. Ili infrastrukturni operator nije operator SDM-a, ali postoji drugi SDM operator.\nKako smo i prethodno naveli , smatramo neprihvatljivim da HAKOM- diskriminatorno upućuje na HT u svim situacijama kada HT na predmetnom području ima SDM."]
[21,"Hrvatski Telekom d.d. ","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 9.","HT smatra da rok od 30 dana u stavku 4 nije primjeren u slučaju kada se na području izgrađenom sa svjetlovodnom mrežom izgradi nova građevina s znatno više stambenih i poslovnih jedinica a koja utječe na kapacitete same mreže. U ovim slučajevima rok mora biti prilagođen svakom od slučajeva i zahvata koje je potrebno napraviti na mreži.\nHT predlaže brisanje u članku 9 stavke 6.\nHT smatra da u tekstu Pravilnika nema potrebe za definiranjem sadržaja ugovora između Investitora i infrastrukturnog operatora jer je svaki ugovor predmet poslovnog dogovora dviju strana , tim više jer je u stavci 5 navedeno da „…investitor s infrastrukturnim operatorom može ugovoriti…“ , stoga HT predlaže brisanje navedenog stavka iz članka 9.\nHT predlaže izmjenu članka 9 stavka 7 na način da taj stavak glasi:\n(7) U slučaju da ne postoji drugačiji dogovor između investitora i infrastrukturnog operatora troškovi kabel monterskih radova i pripadajućega materijala snosi infrastrukturni operator. \nPojašnjenje: HT smatra da u slučaju međusobnog dogovora između infrastrukturnog operator i investitora treba omogućiti primjenu dogovora između investitora i infrastrukturnog operatora.\nHT predlaže izmjenu članka 9 stavka 8 na način da taj stavak glasi:\n(8) Nakon priključenja nove građevine na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu, investitor je obvezan HAKOM-u dostaviti potvrdu o priključenju građevine na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu najkasnije do dana tehničkog pregleda građevine. \nPojašnjenje: HT smatra da je investitor obavezan dostaviti potvrdu o priključenju građevine na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu, nadalje HT moli pojašnjenje razloga ove obaveze tj. dostave potvrde a koja nepotrebno povećava administraciju"]
[22,"A1 Hrvatska d.o.o.","III. OBVEZE SUDIONIKA,\nČlanak 9.","Predlažemo izmjenu članka 9. stavka 4. pravilnika na način da isti glasi: ,,U području izgrađene svjetlovodne distribucijske mreže operator svjetlovodne distribucijske mreže dužan je u roku 30 dana od dana podneska investitora priključiti novu građevinu na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu. U slučaju kada su potrebni dodatni radovi na elektroničkoj komunikacijskoj infrastrukturi, rok od 30 dana od dana podneska investitora produžuje se za vrijeme potrebno za izvođenje dodatnih radova te vrijeme potrebno za ishođenje potrebnih dozvola u svrhu izvedbe radova.,, Predmetna rečenica dodana za slučajeve kada SDM operator koristi infrastrukturu drugog operatora i u kojem slučaju postoji mogućnost da zbog dodatnih radova neće biti moguće priključiti novu građevinu na elektroničku komunikacijsku infrastrukturu u roku od 30 dana."]
[23,"Hrvatski Telekom d.d. ","IV. UVJETI PRIKLJUČENJA U OVISNOSTI O POZICIJI TOČKE PRIKLJUČENJA U PROSTORU,\nČlanak 11.","HT predlaže izmjenu članka 11 stavka 4 na način da taj stavak glasi:\n(4) Kada se elektronička komunikacijska infrastruktura nalazi na građevnoj čestici, a točka priključenja nove građevine je izvan građevne čestice, HAKOM utvrđuje i izdaje uvjete priključenja i posebne uvjete.\nHT smatra da je uvođenje dodatnih zasebnih aktova nepotrebno i da administrativno komplicira proces jer infrastrukturni operator će u jednom dokumentu dostaviti podatke o položaju postojeće EKI u zoni radova kako i točku priključka na istu."]