{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":12,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":1224,"n_cols":6,"rows_kept":1224,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Helen-Marie Kerovec","PRAVILNIK","Poštovana gospodo s PMF-a, i svi ostali koji obezvređuju dvopredmetne studije razredne nastave i pojačanih predmeta na Učiteljskim fakultetima. \nZalažete se za kvalitetno obrazovanje? Po čemu to Vi ikome dajete toliko kvalitetnije obrazovanje od mene? Zato što ste imali više matematičkih, informatičkih i inih predmeta? Zato što ste, po Vašem mišljenju, tijekom studija stekli veću količinu znanja o pojedinom predmetu od nas? Pa da ste pokupili i svo znanje ovoga svijeta tijekom studija, znači li to nužno da to znanje znate i kvalitetnije prenijeti učenicima od mene? Po čemu? Imali ste jednu, maksimalno dvije metodike. Ja sam ih odslušala i položila tijekom studija 7. Od 7 različitih, kvalitetnih i cijenjenih profesora. Ili ni oni sad više ništa ne vrijede, zato što je većina u mirovini? \nMožda je samo jedna od tih metodika ulazila u rad s djecom u višim razredima, pa što? Jeste li ikad proveli i dana u nižim razredima i nešto naučili tu djecu? Garantiram Vam da to nekad zna biti puno, puno zahtjevnije od rada u višim razredima. A znam to jako dobro jer sam radila u nižim razredima jednako uspješno, kao što i sad radim u višim razredima. Pa ako sam dobra i kvalificirana za rad s djecom od 1.-4. razreda po čemu nisam kvalificirana za rad s djecom od 5.-8. razreda koja su na višem stupnju razvoja i često puno manje zahtjevna za rad? \nAko ja ne obezvrijeđujem Vas i Vaše znanje, zašto Vi obezvrijeđujete mene? Što sam Vam toliko skrivila da me želite ostaviti bez kruha? Kome sam to stala na žulj radom u maloj seoskoj školi koju većina ionako ne može pronaći ni na karti Hrvatske? Kad sam dobila posao bila sam jedan jedini kandidat. Nitko od Vas uvaženih s „finim“, „kompetentnijim“ diplomama nije se javio za posao. Pa zašto sad odjednom nekom smetam? Nije mi dovoljno to što svake godine strahujem da ću smanjenjem razrednih odjela ostati bez dijela satnice koju neću imati gdje popuniti? Nije dosta to što roditelji i javnost često totalno obezvređuju nas, naš poziv i rad? Nego mi još i kolege s drugih fakulteta trebaju zabijati nož u leđa?\nŽelite da upišemo doškolovanje da bi postali Vama „ravni“? Nemam ništa protiv proširivanja svojeg znanja. Radim na svojem stručnom usavršavanju otkad sam se zaposlila. No hoće li to nužno povećati moje kompetencije? Hoću li bolje znati objasniti djetetu kako koristiti npr. alate Microsoft Office-a ako odslušam još dodatnih satova programiranja ili nečeg sličnog? Teško, gospodo draga. Ali recimo da ipak udovoljim tom Vašem hiru. Tko će mi to platiti? Jer ja sam se svojeg fakulteta naplaćala kroz četiri godine studija. A Vi bi sad da opet nešto plaćam. I za to ste mi dali punih 5 godina. Izvrsno. Pretpostavljam da će mi novac pasti s neba u tom vremenu. Ili da dignem još jedan kredit? \nVjerojatno sad mislite nešto u stilu da nije to Vaša briga. Pa i nije. Sama sam si kriva što sam odabrala „krivi“ fakultet jer su mi obećana određena prava prilikom zapošljavanja kad sam ga upisala. A lijepo mi je tata rekao da bi mi bolje bilo da odaberem „elitu“.  \nTužna sam i razočarana. \n\nHelen-Marie Kerovec, učiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta informatike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[2,"Smail Hibeljić","PRAVILNIK","Poštovanje!\nStavovi nekih fakulteta i osoba koji ukazuju da učitelji s pojačanim programom iz pojedinih predmeta nisu dovoljno kompetenti za predmetnu nastavu (napominjem da nedostaju i učitelji s pojačanim programom iz predmeta povijest), stvarno svašta govori, tko je predavao tim tzv. pojačanim, upravi ti profesori i dolazili su sa tih fakulteta, tada je sve bilo uredu, međutim sada više to nije dobro. Mogli su odmah zabraniti takav studij. Ne zboravimo ti tzv. pojačani, koji strašno upadaju u oči, odobreni su od strane Ministarstva, kojima i u diplomi piše da im pripadaju sva prava, zgarantirana tadašnjim zakonima i pravilnicima. Ispravljam navod kako smo imali samo neke kolegije, što nije istina imali smo ispite kao i na filozofskom, isti profesri, MZOS je povećalo i satnicu. Negdje navedeno da nemamo ni metodiku. Imali smo metodiku i to ne samo iz toga predmeta tzv. pojačanog koji vidim da je dijelu kolega najveći trn u oku i najveći problem školstva, a što se metodike tiče (znam za povijest, ali i za druge predmete), bila je puno jača, o praksi da ne govorim od jedno ili dvopredmetnih sudija. Svi koji rade u predmetnoj nastavi su zaposleni zato što su se dokazali da doista rade kako treba, metodički i znanjem. Dobro znamo da bilo koji završen fakultet nije dovoljan za bilo koje radno mjesto, ako djelatnici sami i dalje ne nastave ulagati u svoje znanje, samostalno ili stručnim usavršavanjima. Nadam se da oni koji trebaju i odlučuju, razumiju i da će uvažiti ovaj stav, da će pobijediti zdrav razum, a ne da jači poraze slabije. Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[3,"Tomislav Krvarić","PRAVILNIK","U članku 9. Glazbene i plesne škole u dijelu koji govori o srednjim glazbenim školama, odjeljak pod brojem 28) harmonika, treba biti nadopunjen i glasiti: akademski glazbenik profesor harmonike, magistar muzike (harmonika), tj. glasiti identično kao  i u dijelu koji govori o osnovnim glazbenim školama (odjeljak pod brojem 19). \nNaime, \nSukladno odredbi članka 14. stavka 3. Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju (Narodne novine, broj 107/07, 118/12; u daljnjem tekstu: Zakon), stručni naziv stečen završetkom četverogodišnjega sveučilišnog dodiplomskog studija, čijim završetkom se stječe visoka stručna sprema, izjednačen je s akademskim nazivom magistar/magistra uz naznaku struke. (poveznica na stranicu \nhttp://public.mzos.hr/Default.aspx?art=12205&sec\n=3456)\n\nU Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu, su u svim predmetima u srednjoj glazbenoj školi, osim harmonike, navedene obje titule, akademski glazbenik profesor, kao i magistar muzike, a u harmonici samo magistar/magistra muzike (klasična harmonika). Stoga molim, kao što sam već i ranije spomenuo, da se predmet harmonika u srednjoj školi nadopuni i glasi: akademski glazbenik profesor harmonike, magistar muzike (klasična harmonika).\nTomislav Krvarić, akademski glazbenik, prof. harmonike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[4,"Ana Renje","PRAVILNIK","Imam dvanaest godina radnog staža u OŠ na mjestu nastavnika matematike. Dva puta sam bila na porodiljnom i u oba slučaja su me mijenjale nestručne osobe . Upravo gledam svoj indeks i kolegije : Filozofija odgoja, Pedagogija, Razvojna psihologija, Pedagoška psihologija, Didaktika, Specijalna pedagogija, Istraživanje odgoja i obrazovanja, Elementarna matematika, Matematička analiza, Linearna algebra, Metodika nastave matematike, Geometrija , Konstruktivna geometrija, Povijest matematike, Nacrtna geometrija, Kombinatorika i vjerojatnost,...\nKoliko ja znam svi na mojoj godini s pojačanim predmetom iz matematike su imali i diplomski rad iz matematike, a da ne govorim o satima i satima javnih predavanja!!!!\nI sada odjednom nismo više stručni ni kompetenti za rad u višim razredima OŠ.\n Tužno !!!!!!!!!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[5,"Ana Rendulić","PRAVILNIK","Stručni suradnik knjižničar\nPoštovani, \nkao magistra informatologije i diplomirana knjižničarka koja je položila stručni ispit za stručnog suradnika knjižničara pri Agenciji za odgoj i obrazovanje te dopunski stručni ispit za diplomiranog knjižničara pri Ministarstvu kulture smatram da bi moj akademski naziv, kao i nazive drugih akreditiranih studijskih programa koji su temeljno knjižničarski trebalo uvrstiti u tablicu. Smatram da bi na natječajima za posao moji kolege trebali biti ravnopravno razmotreni za radno mjesto stručnog suradnika knjižničara zajedno s ostalima kojima se u akademskim nazivima pojavljuje knjižničarstvo te dobiti priliku za stjecanje radnog staža potrebnog za pristupanje stručnom ispitu (uz uvjet PPDMI). Također bih naglasila kako se uvjeti za zaposlenje knjižničara trebaju uskladiti s Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14).  Važniji je dio druga natuknica  kojom se izričito govori da bilo tko tko nije kvalificiran, uz jedini uvjet da ima visoku stručnu spremu, može biti zaposlen na radno mjesto stručnog suradnika knjižničara te mu se daje rok od tri godine nakon zaposlenja za završetak studijskog programa koji traje najviše dvije godine. To ostavlja mjesto manipulacijama pri zapošljavanju te uskraćuje prava kvalificiranima. Takve odredbe dovode u pitanje opstanak same profesije. Ako je knjižničarstvo jedina struka u kojoj je dopustivo zapošljavati nekvalificirane osobe, možda bi se studijski programi koji osposobljavaju knjižničare trebali ugasiti ili obrazovati ljude samo prema potrebi, nakon što se već zaposle. Nadam se ipak da do toga neće doći i da će se spomenuta natuknica izbaciti iz Pravilnika.\nLijep pozdrav,\nAna Rendulić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[6,"Mirena Maljković","PRAVILNIK","PROTIV BRISANJA DIPLOMIRANIH UČITELJA RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMIMA IZ NASTAVNOG PREDMETA INFORMATIKE, MATEMATIKE, HRVATSKOGA JEZIKA, LIKOVNE KULTURE, NJEMAČKOGA JEZIKA, ENGLESKOGA JEZIKA I PRIRODOSLOVLJA.\nOva rasprava je apsurdna i sramotna! Žalosti me pomisao da smo kao kolege u vremenu koje je teško za nas prosvjetare umjesto ujedinjeni, razjedinjeni i to na ovakav način. Godinama slušam neargumentirane napade na našu kompetenciju. Prvo, ne možete nekome dati diplomu, koju je zaslužio znanjem i trudom i onda ju osporavati i to diskutabilnim argumentima. Drugo, godinama radimo po školama, s ponosom mogu reći da moje kolegice i kolege postižu zavidne rezultate na natjecanjima. Zapravo ne znam što je upitno u našoj stručnosti? Ako ćemo brojati metodike pa raspravljati tko je tu jači bojim se da bi druga strana izgubila. Ako bi gledali „znanje“ jeste li spremni polagati ispite i razmišljati tko će pobijediti. Što nam se točno osporava? Neću se spuštati na nivo da blatim kolege, ali sa sigurnošću mogu tvrditi da kolege koje su bile na istom radnom mjestu kao i ja sa drugih fakulteta nisu bili ništa kompetentnije od mene, nemojte misliti da se ja uzdižem, ali stojim iza svog rada. I tu ću stati. \nS druge strane ne razumijem motiv. Kako se može uopće povesti ova rasprava, a poznato je da matematičara manjka? Da će manjkati informatičara jer se informatika planira uvesti od prvog razreda osnovne škole. \nStojim iza svakog kolegija kojeg sam položila, a koji me je pripremio da radim kao učiteljica informatike. Stojim iza svakog svog sata, a i gomile dodatnih poslova koje kao informatičar odrađujem u svojim školama. Ponosno stojim iza svoje struke, svaku skromnu kunu koju sam zaradila podučavajući djecu u svojoj skromnoj informatičkoj učionici sam zaradila časno, sa velikim zalaganjem, ljubavlju prema svojoj profesiji, sa željom da budućim generacijama prenesem prijeko potrebno informatičko znanje i kompetencije. Ponosna sam što svaki dan radim čuda u skromnim uvjetima. \nŠto i zašto nam se osporava? Nadam se da će ova inicijativa propasti kao sramotni pokušaj da se diskreditira kvalitetan rad svih nas učitelja pojačanih predmeta! I da će zapravo biti poticaj da se sada, napokon, nakon godina neargumentiranog blaćenja, nama prizna ravnopravan status i da se zakonom to riješi!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[7,"ALEN PALIJAŠ","PRAVILNIK","Poštovani,\nželio bih izraziti dva prijedloga koja bi omogućila mnogo lakše tumačenje i djelovanje u skladu s pravilnikom:\n\n1) Uvođenjem Bolonjske reforme u hrvatskom visokoobrazovnom sustavu došlo je do promjena naziva struke stečene nakon završetka studija, samim time predbolonjski akademski nazivi se više ne izdaju. Svaki  diplomirani ''predbolonjac'' je izjednačen s ''bolonjskim'' magistrom te time ima i pravo na izdavanje potvrda od strane fakulteta na kojem je diplomirao/la čime se potvrđuje kako im se ranije stečeni akademski naziv izjednačava s istovrsnim bolonjskim. Tako da je npr. predbolonjski naziv profesora sociologije izjednačen s magistrom edukacije sociologije. Budući da su u ovom pravilniku navedeni svi akademski nazivi, i predbolonjski i bolonjski, a u komentarima se vidi kako nisu navedeni svi, štoviše pojavljuju se i neki nazivi koji su doživjeli nekoliko promjena u nazivu i trajanju samog studija ili su se prestali izvoditi u tom obliku, smatram kako bi radi raščišćavanja te tzv. šume naziva, bilo poželjno kada bi se u pravilniku naveli samo bolonjski akademski nazivi; magistri i prvostupnici struke. Na ovaj način se nitko ne bi oštetio budući da svaka diplomirana osoba ima pravo na izjednačavanje titule s bolonjskom, a uklonila bi se ova, kao što sam već naveo, tzv. šuma svih postojećih naziva.\n\n2) Bilo bi poželjno kada bi se u Pravilniku istaknulo da određene struke imaju prednost pri zapošljavanju u slučaju da se na određeno mjesto prijavilo više osoba sa završenim različitim studijima. Radi primjera ću uzeti predmet Kemija; smatram kako bi prednost trebali imati redoslijedom magistri edukacije kemije, magistri kemije s položenim PPDMI-jem,  a tek zatim određeni ''industrijski'' usmjereni magistri poput magistara primijenjene kemije uz naravno položene PPDMI. To bi se trebalo primijeniti na sve druge struke gdje bi magistri edukacije određenog predmeta, tj. struke imali prednost.\n\n3)Iako nije prijedlog, također moram izraziti vlastito mišljenje vezano uz učitelje razredne nastave s pojačanim programom određenog predmeta, koji je izazvao velik broj komentara i rasprava kako u ovoj javnoj raspravi tako i na mnogim internetskim forumima i društvenim mrežama. Naprosto mi je neshvatljivo zašto bi učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom sa pune satnice koju ima u prva četiri razreda OŠ želio predavati određen predmet na nepunoj satnici. Pretpostavljam da je osoba koja je odabrala učiteljski studij razredne nastave imala i namjeru predavati razrednu nastavu od 1. do 4. razreda OŠ. Osobe koje su odlučile studirati za predmetnu nastavu – kemiju, matematiku, hrvatski, engleski ... imale su namjere predavati samo taj predmet u OŠ i SS.  Stoga mi je nejasno zašto bi se netko s razrednom nastavom i pojačanim predmetom želio odreći pune satnice i konkurirati za radno mjesto koje donosi nepunu satnicu svim magistrima edukacije određenog predmeta koji su upisom studija imali namjeru predavati samo određen (najčešće jedan) predmet u OŠ i SŠ te su se samim studijem u njemu specijalizirale.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[8,"Ivana Maurus","PRAVILNIK","I JA SAM PROTIV BRISANJA UČITELJA RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMIM IZ NASTAVNOG PREDMETA INFORMATIKE, MATEMATIKE, HRVATSKOGA JEZIKA, GEOGRAFIJE, LIKOVNE KULTURE, NJEMAČKOGA JEZIKA, ENGLESKOGA JEZIKA. Smatram da su učitelji RN s pojačanim predmetom završili smjer koji je odobrilo Ministarstvo i nije u redu nakon par godina reći da je školovanje za taj smjer bilo uzalud.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[9,"Ana Budojević","PRAVILNIK","U potpunosti sam protiv brisanja učitelja s pojačanim znanjem iz programa pojedinih predmeta iz ovog pravilnika. Kvaliteta poučavanja nije zajamčena isključivo završetkom pojedinog fakulteta. Svatko od nas, tko se odlučio biti učiteljem odabrao je i cjeloživotno učenje, a završetak fakulteta samo je prvi korak. Kvalitetno obrazovanje učenicima pružit će oni koji svoj posao obavljaju s ljubavlju i redovito se usavršavaju. Kako bi se zajamčila kvaliteta obrazovanja nužno je uvesti licenciranje i  liječničku provjeru psihofizičke sposobnosti za rad! Svatko od nas iza sebe ima određene rezultate koji su izvrstan pokazatelj kompetentnosti!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[10,"Helena Krvarić","PRAVILNIK","PROTIV BRISANJA UČITELJA RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMIM IZ NASTAVNOG PREDMETA INFORMATIKE, MATEMATIKE, HRVATSKOGA JEZIKA, LIKOVNE KULTURE, NJEMAČKOGA JEZIKA, ENGLESKOGA JEZIKA.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[11,"SLAVICA HORVAT","PRAVILNIK","Učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta informatika, kao i drugih predmeta je i više nego kompententan za rad u osnovnoj školi i predmetnoj nastavi. Za vrijeme svog studija odslušao je i odradio svu metodiku, metodologiju i potrebnu praksu. Ne vidim niti jedan konkretan razlog za brisanje Učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta informatike tako i drugih predmeta osim osobnih i pojedinačnih stavova. Ako smatrate da netko u Vašoj školi ili okolini ne radi dobro svoj posao i samim time ga povezujete s određenim fakultetom radije budite čovjek i kolega ite mu pomognite da se usavršava i savjetom ga VI (veliki znalci i metodičari) usmjerite. PROTIV BRISANJA UČITELJA RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMIM IZ NASTAVNOG PREDMETA INFORMATIKE, MATEMATIKE, HRVATSKOGA JEZIKA, LIKOVNE KULTURE, NJEMAČKOGA JEZIKA, ENGLESKOGA JEZIKA.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[12,"Sanja Janeš","PRAVILNIK","Matematiku od 5.-8. razreda osnovne škole trebala bi predavati samo osoba koja između ostalog ima zvanje magistar edukacije matematike, ili profesor matematike. Učitelji razredne nastave i prvostupnici nemaju potrebna znanja i kompetencije za kvalitetno poučavanje učenika viših razreda OŠ.Ne zaboravimo da želimo kvalitetno poučavanje iza kojeg stoji matematičko znanje i kompetencije uz jaku metodiku matematike. Učitelji razredne nastave s tzv. pojačanom matematikom trebali bi biti obavezni doškolovati se kako bi bila osigurana kvaliteta poučavanja. Sveučilište bi trebalo razmisliti o ukidanju prvostupništva za profesorske studije matematike te obavezno produljenje školovanja do magistra edukacije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[13,"Snježana Šišić","PRAVILNIK","Nacrt Pravilnika treba nužno mijenjati u sljedećim segmentima: \n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika: \n\n1. Iza „nastavnik matematike koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine“ dopisati  „na jednopredmetnom ili dvopredmetnom studiju“. \nObrazloženje: Naznačena dopuna nužna je radi pojašnjenja budući da su se na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali i dvopredmetni nastavnici matematike i još jednog predmeta.\n\n\n2. Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. Obrazloženje: Smatram da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. osim u slučaju nedostatka kadra na tom području. \n\n\n3. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“. \nObrazloženje: S obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“. \n\n\n4. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \nObrazloženje: Smatram da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi. \n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika: \nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku „uz obavezno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i potrebno ga je steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. \nObrazloženje: Diplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanje nužno za rad u školi. \n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika: \nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika. \n1. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike \n2. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike \n3. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike \n4. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike \nObrazloženje: Smatram da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija u području matematike kao akademske discipline niti kompetencije u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave matematike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[14,"Damir Belavić","PRAVILNIK","Reagiram na točku 13.Matematika. \nKao prvo, mislim da bi trebalo dobro uskladiti nazive jer u Pravilniku piše \n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika, a u većini naših diploma (naziv se promijenio nakon određene godine) piše: Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz predmeta matematika. \n\nKao drugo, moram reagirati na netočne tvrdnje izrečene na Državnom skupu u Zadru\n….Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. Obrazloženje: Smatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje…. \nSmatram kako navedena tvrdnja da … ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija … nije potkrijepljena činjenicama. Jer iako je naziv titule (pojačani program iz predmeta) sročen vrlo loše, bilo bi dobro pogledati u plan i program tog studija pa tek onda izvoditi takve zaključke. Također puno učitelja (s pojačanim programom iz matematike) je vrlo uspješno u svom poslu što se može lako provjeriti sudjelovanjem na županijskim, državnim i raznim drugim natjecanjima te na stručnim skupovima. Uz to mnogi su napredovali u zvanje mentora i(li) savjetnika baš kao učitelji matematike. \nI na kraju, smatram da \"brisati\" učitelje koji vrijedno rade i koji su vrijedno završili odgovarajući studij nije redu prema svima nama koji  odgovorno radimo svoj posao. I ne bi bilo u redu prema učenicima koji bi tada isto tako bili zakinuti jer je zanimanje učitelj matematike u osnovnoj školi deficitarno zanimanje.  \n\nDamir Belavić, učitelj mentor, učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta matematika. Radim kao učitelj matematike u osnovnoj školi od 2003. godine.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[15,"Mira Jokic","PRAVILNIK","Smatram da se učitelje RN s pojačanim predmetom ne bi trebalo brisati kao stručne u višim razredima OŠ. Svatko tko odgovorno i moralno radi svoj posao zaslužuje da ga se zaštiti i da mu se omogući da radi ono za što se školovao.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[16,"Ana Vine","PRAVILNIK","Za program grafički dizajner trebalo bi nadopuniti odgovarajuću vrstu obrazovanja s diplomirani inženjer grafičke tehnologije (magistar inženjer grafičke tehnologije) s Grafičkog fakulteta u Zagrebu, osobito obzirom na to da tamo postoji i smjer dizajn grafičkih proizvoda. \nObzirom na nastavni program koji se može iščitati i ovdje http://www.isvu.hr/javno/hr/vu128/nasprog/2014/n\nasprog.shtml\nnavedenu vrstu obrazovanja trebalo bi ubaciti kod predmeta: računalstvo, grafički dizajn, grafička tehnologija, teorija oblikovanja, fotografika, grafičke tehnike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[17,"Sonja Vuk","PRAVILNIK","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU\nAKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI\nIlica 85, Zagreb\nKLASA: 003-08/16-08/02\nURBROJ: 251-77-16-2\nZagreb, 24. veljače 2016.\n\nKOMENTAR NA NACRT PRAVILNIKA O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU\n\nU skladu s odredbama članka 105. stavka 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, broj 87/08., 86/09., 92/10., 105/10. – ispravak, 90/11., 16/12., 86/12.,i 94/13 i 152/14.), poslove  učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.\nStoga se za predmet Likovna kultura u osnovnoj školi nalaze zvanja koja odgovaraju svim trima kategorijama iz navedenog članka i specifičnostima proizašlim iz sveučilišnih studija na Sveučilištima u Zagrebu, Osijeku, Splitu i Rijeci:\n\n- profesor likovne kulture    \n- nastavnik likovne kulture  koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine \n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom likovne kulture    \n- magistar/magistra edukacije likovne kulture  Likovan kultura: smjer nastavnički \n- magistar/magistra likovne pedagogije  Likovna pedagogija: smjer nastavnički \n- magistar/magistra edukacije likovne kulture i likovnih umjetnosti  Likovna kultura i likovna  umjetnost \n- magistar/magistra primarnog obrazovanja (s  modulom Likovna kultura)  Učiteljski studij s modulom  Likovna kultura \nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona: \n- diplomirani ili akademski kipar    \n- diplomirni ili akademski slikar    \n- magistar/magistra likovne pedagogije  Likovna pedagogija \nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona: \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)   edukacije likovne kulture  Likovan kultura \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaure) likovne kulture i likovnih umjetnosti  Likovna kultura i likovna  umjetnost \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaure) likovne pedagogije  Likovn pedagogija \n\n\n\nObrazovanje stručnog kadra odvija se na sveučilišnom diplomskom studiju Likovna kultura na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, sveučilišnom diplomskom studiju Likovna kultura i likovna umjetnost na Umjetničkoj akademiji u Splitu, sveučilišnom diplomskom studiju Likovna kultura na Umjetničkoj akademiji u Osijeku te na sveučilišnom integriranom (preddiplomskom i diplomskom) studiju Likovna pedagogija na Akademiji za primijenjenu umjetnost u Rijeci. \nIz usporedbe navedenih programa vidi se da se predmeti kojima se stječu pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije izvode na diplomskom studiju, osim na integriranom (preddiplomskom i diplomskom) studiju Likovna pedagogija na Akademiji za primijenjenu umjetnost u Rijeci. \n\nStoga je potrebno iz Pravilnika izuzeti navedeno pod \n\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona: \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)   edukacije likovne kulture  Likovan kultura \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaure) likovne kulture i likovnih umjetnosti  Likovna kultura i likovna  umjetnost \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaure) likovne pedagogije  Likovn pedagogija \n\njer nije jasno navedeno kao iznimka proizašla iz članka 105. stavka 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.\n\nPredlaže se izmjena navoda u Pravilniku tako da se jasno navede: \niznimka je ukoliko se na slobodno radno mjesto ne javi osoba iz članka 105. stavka  6. točke a) Zakona, \nonda je moguće zapošljavanje osobe iz članka 105. stavka  6. točke c) Zakona.\n\n\nNadalje, na navedenim sveučilišnim studijima stječu se teorijske i praktične kompetencije koje uključuju znanje iz područja povijesti umjetnosti, vizualnih komunikacija te pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke grupe predmeta, a u jednakoj mjeri radi se na stvaranju umjetničkog izraza.  \n\nStudiji na Učiteljskim fakultetima s modulima Likovna kultura ne pružaju dostatne kvalifikacije u području samostalnog umjetničkog izražavanja te prenošenja osobnog stvaralačkog iskustva na poticanje stvaralaštva kod djece i mladih.\n\nStoga je potrebno iz Pravilnika izuzeti navedeno pod \n\n- magistar/magistra primarnog obrazovanja (s  modulom Likovna kultura)  Učiteljski studij s modulom  Likovna kultura \n\njer nije jasno navedeno kao iznimka proizašla iz članka 105. stavka 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.\n\nPredlaže se izmjena navoda u Pravilniku tako da se jasno navede: \niznimka je ukoliko se na slobodno radno mjesto ne javi osoba iz članka 105. stavka  6. točke a) Zakona, \nonda je moguće zapošljavanje osobe iz članka 105. stavka  6. točke b) Zakona.\n\n\nZatim, u sve programe u Članku 9 Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu potrebno je dodati magistar edukacije likovne kulture.\n\nDoc.mr.art Sonja Vuk","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[18,"Doris Smolić","PRAVILNIK","Komentirala bih zaključak državnog skupa učitelja matematike održanog u Zadru (21.-23.3.2016.). \nNaglasila bih prije svega da ovaj državni skup nije imao za temu i kao niti jednu predviđenu točku donošenje ovog prijedloga što bi se iz napisanog moglo zaključiti. Ovaj prijedlog je došao u zadnjih 5 minuta skupa kada više nije bilo dovoljno vremena da se korektno raspravi. \n\nKao učiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika doživljavam ovo kao direktni napad na sebe i na svoju struku te na pokušaj da nam se retroaktivno ukidaju stečene kompetencije koje smo dobili studiranjem na priznatom fakultetu (ne na tečaju).\n\n Smatram da u Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika ne treba brisati: „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. \n\nNavodi se da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje što bih demantirala popisom matematičkih kolegija (većinom dvosemestralnih) koji su se slušali i polagali na studiju:\nElementarna matematika,\nMatematička analiza,\nLinearna algebra,\nGeometrija,\nKonstruktivna geometrija,\nNacrtna geometrija te\nKombinatorika i vjerojatnost. \nIstina je da je broj sati nastave matematike otprilike dvostruko manji od broja sati koje su slušali profesori matematike na PMF-u, ali je i otprilike dvostruko veći od broja sati koje su imali nastavnici matematike na bivšim pedagoškim akademijama. Ovime ne omalovažavam nastavnike matematike koji su studirali na dvogodišnjim studijima. Oni su čak postizali bolje rezultate na nekim nacionalnim ispitima (npr. 2007.) u usporedbi s učiteljima i profesorima koji imaju visoku stručnu spremu.\nOve činjenice možete provjeriti u sljedećem dokumentu:\n\nDomović, V., Gracin, D. G., & Jurčec, L. (2012). Uporaba matematičkih udžbenika s obzirom na inicijalno obrazovanje učitelja. Sociologija i prostor/Sociology & Space, 50(2).\nURL: http://hrcak.srce.hr/89173\n\nNadalje navodi se da navedeni studij ne osigurava polaganje metodike nastave matematike  što bih  također demantirala. Na studiju se slušalo i polagalo:\nMetodika nastave matematike i\nMetodika početne nastave matematike.\nOvdje bih spomenula i metodike ostalih nastavnih predmeta te široko pedagoško-psihološko obrazovanje koje je vrijedno i može se dobro implementirati u nastavu matematike viših razreda osnovne škole, obogatiti je i olakšati suodnos s drugim predmetima.\n\nDiplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom ne polažu stručni ispit iz matematike ali isto tako niti profesori matematike i fizike ili matematike i informatike ne polažu stručni ispit iz oba predmeta što njihovu stručnost u niti jednom predmetu ne dovodi u pitanje.\n\nUz dužno poštovanje prema stručnom kadru s PMF-a s kojim se ne želim, niti smatram da imam pravo izjednačavati, naglašavam da smo stručni samo za rad u osnovnim školama, ne u srednjim školam niti na fakultetima ni institutima na što niti ne pretendiram.\nNaglasila bih i kako učitelja s mojim akademskim stupnjem i nazivom nema puno ( po mojoj slobodnoj procjeni oko 200 u državi) i da nismo nikome prijetnja nego pomoć da se smanji potpuno nestručni kadar u nastavi matematike osnovne škole kojeg još uvijek ima. Na svakom natječaju na koji sam se javila bila sam jedini stručni kandidat.\nSada imam 11 godina iskustva u nastavi matematike od 5. do 8. razreda i sudjelujem na svim dostupnim stručnim usavršavanjima i smatram da ne rušim kvalitetu nastave. \n\nNaglašavam da iznimno poštujem profesore s PMF-a, još više iskustvo nastavnika s bivših pedagoških studija i ne razumijem zbog čega se mene i učitelje s pojačanim predmetom ne može barem uvažavati kao kolege kad nas važeći zakoni i pravilnici smatraju stručnima. \n\nS poštovanjem\nDoris Smolić, diplomirana učiteljica s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika\nOŠ Poličnik","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[19,"ŽELJKO KRALJIĆ","PRAVILNIK","Pozdrav.\n\nZadarska i međimurska perspektiva:\n\nhttp://emedjimurje.rtl.hr/obrazovanje/uh-ta-mate\nmatika-kad-je-i-ucitelj-savjetnik-nekompetentan\n\nSrdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[20,"Jasmina Trupković","PRAVILNIK","Imam potrebu osvrnuti se na netočan navod:\n\" ... Navedeni studij ne osigurava npr. polaganje metodike nastave matematike te time diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika ne mogu potvrditi da imaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike....\"\nDiplomira sam 2006. godine na Visokoj učiteljskoj školi u Čakovcu s temom \"Teorija skupova u nastavi matematike\"  iz kolegija Metodika nastave matematike. Taj isti kolegij uspješno položila 2005. kao i Metodiku matematike 2004. godine. Smatram da upravo mi učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz matematike imamo najveću kompetenciju za rad s djecom u osnovnoj školi koji smo od prve godine studiranja  trebali obavljati i pedagošku praksu uz slušanja metodika matematike u nižim razredima kao i u višim.  Problem je u kompetenciji osobe koja je pisala ovaj komentar.\nStoga sam protiv brisanja diplomiranih učitelja s pojačanim programom matematika iz pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[21,"Maja Tkalčević","PRAVILNIK","Poštovani,\nne znam ni sama kako da započnem zbog prevelikog grča u želucu od cijele ove situacije. Učiteljica sam razredne nastave s pojačanim program iz nastavnog predmeta matematike s preko 11 godina radnog staža i ne, ne slažem se s prijedlogom brisanja diplomiranih učitelja s pojačanim predmetom matematika kao stručnih za predavanje u osnovnoj školi. Ne samo zato što sam jedna od tih, po kolegama s PMF-a „nekompetentnih“ osoba, nego zato što to predstavlja degradaciju i omalovažavanje cijelog ljudskog roda. Pa zar se ponovno vraćamo u srednji vijek ovakvim ponašanjem? Kome i zašto mi uvijek smetamo? Pa dragi moji kolege jeste li vi uopće proučili koliko smo mi predmeta i sati matematike imali na fakultetu? Jeste li ikad ušli na sat jednoj takvoj „nekompetentnoj“ osobi i poslušali i vidjeli kako radi? Mi smo uvijek u poziciji da se moramo braniti ali zašto i čemu? Mi samo želimo raditi posao koji volimo i za koji smo se školovali. Jesmo li mi krivi što su uvedeni ti programi koje smo redovno odslušali 8 semestara i polagali u navedenom roku? To znači da ne priznajete ni profesore s fakulteta koji su nas podučavali? I što sada, kada nam sve ukinete? Oduzimate nama i našoj djeci kruh koji smo vrijedno i marljivo zaslužili isto kao i vi. Pa veliko vam hvala što imate srca to predložiti, a kamoli nagraditi to velikim pljeskom na Državnom skupu! I veliko hvala našem fakultetu koji se samo ograđuje od svega ovoga. \nMaja Tkalčević\nponosna dipl. učiteljica s pojačanim predmetom matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[22,"Miljenka Župan","PRAVILNIK","Ja sam po struci pedagog i više od 40 godina, kroz svakodnevni rad u školi, pratim zbivanja u našem osnovnoškolskom obrazovnom sustavu. Ako pribrojim iskustva svoje majke koja je 38 godina bila srednjoškolski profesor, onda i duže.\n\nReagiram na \"javnu raspravu\" o Prijedlogu Pravilnika o stručnoj spremi učitelja i nastavnika u osnovnoj i srednjoj školi, provedenu na stručnom skupu Matematička komunikacija, Zadar 2016., 21.-23.3.2016. - državni skup za učitelje i nastavnike matematike. Ovako postavljena \"javna rasprava\" meni osobno više liči na harangu protiv učitelja razredne nastave koji \"uzimaju kruh našima\" – koji su to \"naši\"?\n\nStrašno me kao pedagoga pogađa ovakav način \"izbacivanja\" ovih i onih iz Pravilnika. Da ne kažem, kad se pisao Pravilnik iz 1996.godine, nitko nije imao nikakvih primjedbi - svi su pljeskali. \nSada bismo mi \"izbacili\" ljude s visokom stručnom spremom i dvo-predmetnim studijem bez nekih daljnjih argumenata. \n\nKao prvo, za sada jedini argument je moguća konkurencija (učitelji - profesori, o čemu i vi sami govorite) u čemu zapravo nema ničega lošeg. Ukoliko osiguramo jednake uvjete, kroz konkurenciju dolaze do izražaja komparativne prednosti, pa će (na tržištu) ostati bolji i dokazat će se kvalitetniji. Nema razloga uklanjati unaprijed svaku mogućnost konkurentnog natjecanja.\n\nKao drugo, ako prihvatimo da kroz ovako koncipirani pristup dopuštenim i mogućim kvalifikacijama za učitelja matematike u višim razredima, učitelji razredne nastave \"uzimaju kruh\" profesorima matematike, onda smo na sasvim prizemnim i primitivnim granama \"borbe jačih i slabijih\", karakterističnim za filozofiju prvobitnog kapitalizma iz 19. stoljeća. Od tih vremena je, hvala Bogu, prošlo gotovo 200 godina, pa je i filozofija i sociologija \"malo\" napredovala.\n\nKao treće, kad govorimo o \"ljubavi\", matematiku uz razrednu nastavu studiralo je svojedobno jedva 10% studenata \"dvopredmetne\" razredne nastave. Tako je od prosječnih 75 studenata u prvoj/drugoj godini studija, matematiku izabiralo 3 - 5 studenata - ostali su se mahom opredjeljivali za \"pojačani program\" hrvatskog jezika (oko 70% studenata), povijest ili jezike (engleski ili njemački - preostalih oko 20% studenata). NISU SVI STUDENTI RAZREDNE NASTAVE STUDIRALI JOŠ I MATEMATIKU. Od ukupnog broja studenata \"dvopredmetne\" RN, matematiku je studiralo svega najviše do 10%, s tim da je završilo oko 5%. Studirali su, naime oni koji su htjeli studirati još i matematiku i dovoljno je znali da bi mogli pretpostaviti i očekivati da će je i završiti.\nDa, kad govorimo o ljubavi, mnogi od ovih \"dvopredmetnih\" učitelja razredne nastave nisu studirali na fakultetima sveučilišta u Zagrebu, Osijeku, Rijeci, Splitu i dr. iz sasvim prozaičnih razloga koji nemaju veze s ljubavlju: njihovi roditelji jednostavno nisu imali novaca za studij u sveučilišnom centru (izvan rodnog grada/mjesta - to košta mjesečno oko 2,5 do 3 000 kuna). Pogotovo što se radi o ratnim generacijama koje su za studij stasale 1992./93. godine. Tu ljubav i odabir slabo pomažu.\nNo ipak, ne bih govorila o \"ljubavi\" ili \"većem pravu na temelju odabira\" kao argumentima jer to ima miris ne tako davne prošlosti koja je milijune zavila u crno u ime \"ljubavi\" i \"odabira\".\n\nKao četvrto, mi smo kroz \"nove pravilnike\" \"svašta\" izbacili iz naše osnovne škole (a ta naša škola, ruku na srce, nije postala zbog toga baš nešto): učitelje sa završenom petogodišnjom preparandijom koji su u našu osnovnu školu donijeli radni odgoj i radnu školu, projektnu nastavu, zborove, kulturno-umjetnička društva, školske zadruge, metodiku \"korak po korak\" i onu koju svojataju Amerikanci - \"head start\" metodiku; izbacili smo učitelje s trogodišnjim tropredmetnim studijem razredne nastave i predmeta potrebnih za više razrede osnovne škole koji su u našu osnovnu školu donijeli školske laboratorije, tehnički i radni odgoj, učenje stranih jezika, radne i nastavne listiće i naloge, međupredmetnu korelaciju i integraciju .\n\nKao peto, otvaranjem mogućnosti doškolovanja na određeni akademski stupanj, učitelji s \"pojačanom\" matematikom ne bi potvrdili svoje kompetencije - oni su ih potvrdili u svom radu tijekom 16 godina njihovog postojanja i rada u osnovnim školama --> daleko bolje bi bilo da steknu nove kompetencije i prošire do sada stečene kompetencije, naime one za koje bi se moglo pretpostaviti da studenti matematike stječu diplomiranjem na fakultetu (ako ih stječu). Doškolovanje učitelja kroz ciljane, osmišljene i organizirane, od strane države poticane oblike studiranja i stjecanja viših akademskih naslova (od onih stečenih na primarnom studiju) je u praksi hrvatske osnovne škole poznati proces, proveden u više navrata pa i 70.-tih i 80.-tih godina 20. stoljeća. Tada su učitelji RN srednje stručne spreme i nastavnici predmetne nastave s višom stručnom spremom (dvogodišnji studij) imali prilike steći višu, a onda i visoku (i predmetnu) stručnu spremu i mnogi su to iskoristili da bi od \"seoskih uča\" stasali u vrsne nastavnike i profesore pojedinih predmeta u osnovnoj i srednjoj školi.\n\nUostalom, doajeni hrvatske pedagogije, dr.V.Poljak, dr.P.Šimleša, dr. A.Vukasović - svi su oni počeli kao \"seoski uče\" s preparandijom i \"dogurali\" do doktorata i profesure na fakultetu. Naravno, kroz organizirane, društveno, zakonski i programski definirane i provedene oblike doškolovanja. S tim da godina doktorskog studija nije koštala između 8 i 20 000 kuna.\n\nE, takvo određenje stručnog usavršavanja uz mogućnosti vertikalne prohodnosti sustava i stvarnog stručnog napredovanja učitelja, bio bi \"glavni zgoditak\" hrvatskog školstva.\nOvako, po sadašnjem sustavu, diplomirani učitelj bi morao najprije položiti državnu maturu, onda bi morao upisati redovno prvu godinu studija i čekati daljnjih pet godina da povremeno polaže ispite koje nije u svom temeljnom učiteljskom obrazovanju odslušao i položio. Dotle, naravno, ne može raditi jer ne može raditi i redovno studirati. I još bi bio izvan svoje domicilne sredine (morao bi studirati u nekom od sveučilišnih centara) za što, jasno, nema novaca - jer ne radi.\n\nVertikalna i horizontalna prohodnost sustava kroz oblike stručnog osposobljavanja, usavršavanja i napredovanja (pa i doškolovanja) je \"čarobna riječ\" dobro organiziranog školstva. I za to bismo se trebali zalagati, onda bismo eventualno mogli početi razgovarati o tome \"koga izbaciti - koga ostaviti\". Dok to ne uspostavimo, morali bismo pripaziti da na kraju tog \"izbacivanja\" \"mi\" ne ostanemo zadnji pa da nikoga ne bude da nas brani kad nas budu izbacivali iz pravilnika i škola.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[23,"Vlatka Hrkać","PRAVILNIK","Ne mogu se oteti dojmu da se pitanje nekompetentnosti učitelja s pojačanim nastavnim predmetom iz matematike intenziviralo zadnjih godina te da je uvjetovano time što je tržište rada takvo da je puno većem broju profesora matematike rad u osnovnim školama najednom postao opcija... \nOvakve rasprave služe da bi svi zainteresirani za temu mogli dati svoje mišljenje pa imamo priliku vidjeti da postoje raznorazna, ali duboko vjerujem da \"brisanja\" neće biti jer tako ispada da su cijele generacije vrijednih učitelja matematike stvorene isključivo kako bi privremeno pokrpali tadašnji nedostatak kadra.  Nismo izjednačeni sa profesorima s PMF-a niti ćemo ikada biti jer smo kvalificirani isključivo za rad u osnovnoj školi i čvrsto vjerujem da će to tako i ostati, ali očito se moramo pomiriti s tim da napadi pojedinaca na našu stručnost neće prestati dok god postojimo i radimo te da nam nikakvo eventualno doškolovanje neće pomoći da u njihovim očima postanemo ravnopravni kolege. Srećom odluka nije na njima!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[24,"Antonela Czwik","PRAVILNIK","Državni skup učitelja i nastavnika matematike\nZadar, 23.3.2016.\n\nPrilog otvorenom javnom savjetovanju o nacrtu\n\nPRAVILNIKA O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU\n\nTemeljno načelo na kojem se zasniva naš prilog javnom savjetovanju jest činjenica da dugoročno osiguranje kvalitete obrazovanja nastave matematike mogu osigurati jedino učitelji i nastavnici koji su kompetentni u području matematike kao akademskoj disciplini uz nužne  kompetencije u području metodike nastave matematike. \n\nMi, dolje potpisani učitelji i nastavnici matematike, upućujemo zaključak državnog skupa učitelja i nastavnika matematike održanog u Zadru od 21. do 23. ožujka 2016. kako ovaj nacrt Pravilnika treba nužno doraditi jer ne nudi garancije da će osoba koja posjeduje neka od navedenih obrazovnih razina prema nacrtu pravilnika osigurati kvalitetno učenje i poučavanje matematike. Želimo kvalitetne promjene u poučavanju, pomak sa sadržaja na ishod i primjenu, a za to nam treba veliko matematičko znanje i metodika matematike, koje se stiče tek diplomom profesora/magistra edukacije, matematike. Rad u školi, podučavanje, suradnja s učenicima i roditeljima zahtijevaju visoku razinu znanja matematike, ali izuzetno je važan i pedagoški pristup, ljubav prema tom zanimanju i prema djeci, prema učenicima\nSmatramo da bi uvijek pri zapošljavanju prednost ispred magistara matematike (s položenom pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom izobrazbom) trebali imati oni koji su završili nastavnički studij.\n\nSukladno tome želimo istaknuti da nacrt Pravilnika treba nužno mijenjati u sljedećim segmentima: \n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika: \n\n1. Iza „nastavnik matematike koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine“ dopisati  „na jednopredmetnom ili dvopredmetnom studiju“. \nObrazloženje: Naznačena dopuna nužna je radi pojašnjenja budući da su se na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali i dvopredmetni nastavnici matematike i još jednog predmeta.\n\n\n2. Brisati:  „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. Obrazloženje: Smatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. Navedeni studij ne osigurava npr. polaganje metodike nastave matematike te time diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika ne mogu potvrditi da imaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike. Također diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom ne polažu stručni ispit iz matematike i time ne mogu biti izjednačeni s profesorima matematike.\n\n\n3. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“. \nObrazloženje: S obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“. \n\n\n4. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \nObrazloženje: Smatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi, navedeni studij ne osigurava polaganje metodike nastave matematike niti polažu stručni ispit iz matematike pa time ne mogu biti izjednačeni s profesorima ili magistrima edukacije matematike.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika: \nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku „uz obavezno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i potrebno ga je steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. \nObrazloženje: Diplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanje nužno za rad u školi a vezano za predmet matematika.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika: \nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika. \n1. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike \n2. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike \n3. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike \n4. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike \nObrazloženje: Smatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija u području matematike kao akademske discipline niti kompetencije u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave matematike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom.\n\nU Članku 9., Nacrta stavka Strukovne škole, 10. OBRAZOVNI SEKTOR TURIZAM I UGOSTITELJSTVO, program KONOBAR, nastavni predmet Gospodarska matematika, vrsta i razina obrazovanja: Diplomirani ekonomist, Profesor  matematike,  diplomirani  inženjer  matematike, Magistar ekonomije, Magistar oec.univ.spec.oec, Magistar teorijske matematike, Magistar edukacijske matematike i informatike, Magistar edukacijske matematike i fizike, Magistar edukacijske matematike.\nBrisati: Diplomirani ekonomist, Magistar ekonomije, Magistar oec.univ.spec.oec.\nObrazloženje: Predmet Gospodarska matematika odnosi se  na opće matematičke sadržaje a riječ \"gospodarska\" je oznaka da je samo dio nastavnog plana i programa predviđen za matematiku koja se može primijeniti u struci.\n\n\nPOTPISI (222 učitelja i nastavnika matematike u osnovnim i srednjim školama)\nMario Koritnik, Ana Benazić Jurčić , Anita Čorak, Maja Ivišić, Mirela Plavčić Jurković, Marko Višić, Mara Grašić, Mirjana Gaćina Bilin, Magdalena Jukić, Robert Milobar, Maja Balat, Sanja Ivanović, Irena Žagar-Božičević, Ivana Bubić, Ana Šimunović, Renata Pintar, Zvjezdana Jurić, Ljerka Jareb, Elen Markovčić, Snježana Bošnjak, Verena Dagmar Kušenić, Jelena Noskov, Lidija Lauš Leščan, Gordana Paić, Ljubica Jerković, Verica Savić, Ivona Han, Monika Peša, Karolina Brleković, Klaudija Barukčić, Anamaria Citkovic, Ljerka Jukić Matić, Sanja Janeš, Marijana Lopojda, Marija Špiranec, Mladen Brajica, Ivana Matić, Mateja Pantaler, Lahorka Havranek Bijuković, Ružica Mikić, Ivam Nađ, Sonja Eberling, Emira Martinić, Katica Govorko, Ana Rajković, Saša Knežević, Nataša Maričić, Sanja Loparić, Katarina Medved, Drago  Govorko, Anita Bujas, Ivana Tkalčec, Ivan Benić, Melani Mihalec, Emir Agić, Jasmina Alilović, Željko Turkalj, Nina Šegvić, Kristian Golubić, Iva Leško Turkalj, Sanja Roklicer, Vlatka Miketinac- Vlašić, Sandra Štiks, Marina Gernhardt, Maja Škrlec, Rajna Franjo, Ana Kunosić, Jadranka Baržić, Helena Jurić, Iva Frlan Marčelja, Ina Pendić, Daria Novinc, Sanja Bimbi, Miranda Jovanović, Sonja Mudrić, Snežana Kranjec, Jasmina Mijanović Puđak, Tomislav Eržen, Nataša  Lončarić, Lana Kovačić Švenda, Jadranka Perković, Sandra Božić, Zlatka Miculinić Mance, Jadranka Zebić, Olivera Đorđević, Ana Novaković, Manuela Žbulj, Antonia Miličić, Mirela Pešut, Monika Idlbek, Ivica Gregurec, Marija Štivić, Linda Božović, Paula Novaković, Anita Sučić, Marija Bokšić, Ana Baraba, Ante Toni Vrdoljak, Marina Mihanović Kundid, Marija Vrdoljak, Anka Cikojević, Suzi Radović, Minja Stepić, Marin Kanaet, Verica Blagus, Josipa Mitar, Sanja Bakalović, Gordana Grah, Marija Jurišić Šarlija, Vesna Seuček, Snježana Varga, Kristina Pijaca, Ivana Zlatar, Tanja Katunarić Tutman, Ana Mravak  Obratov, Dražena Potočki, Sanja Grabusin, Anita  Ivanovic Plic, Mirjana Bagarić, Suzana Ruzic Mateljan, Anita Medvidović Vrnoga, Suzana Jurin, Anita Midžić Topalović, Mihajlo Lerinc, Amalija Colić, Spomenka Roth, Ivana Polanović, Mateja Šafarić Novak, Željka Sente, Andrea Jurasović, Adela Buljac, VlatkaHižman-Tržić, Brankica Majdiš, Bernardica Bakula, Ljiljana Krišto, Slavica Jerkovic, Katica Leko, Tihana  Kraml Kanaet, Petar Radanović, Ivana Gurović, Dubravka Kovač, Anđelka Marin, Filka Babić, Nikolina Jakovljević, Višnja Šuperba, Suzana Kustić, Ivana Šoše, Katarina Janči, Danijela Jakovac, Lucija Laća Lakoš, Barbara Celinić, Ivana Ćulav, Slavena Popić, Anita Grgurić, Marija Bazdan, Nikolina Crljenak,  Danijela Sikirić, Maja Buhin Pandur, Natalija Buden, Vanda Louč, Gordana Družinec, Anita Mihanović, Neven Crnošija, Maja Novaković, Dubravka Crnošija, Ranko Vujević, Kristina Vučić, Željana Pavlović, Ana Zeman, Mirjana Matijević, Milena Bošnjak, Marijana Gladović, Gordana Senić, Damir Šišić, Mladen Zmazek, Ela Veža, Gordana Lović-Krstonošić, Ružica  Soldo, Milena Pašić, Višnja Matošević, Marin Kečkiš, Amira Mahmutović Redžić, Deana Kuvačić, Željka Hanžek,  Diego Tich, Ljerka Linić, Irena  Bego, Melita Svaguša, Mario Matošević, Božica Borbaš, Ana Borbaš Bajivić, Lidija Lubina, Biljana Stipetić, Sandra Grgurić, Merica Ivanda, Manuela Brncic Dadic, Snježana Ćenan, Đurđica Srečec Majorinc, Svjetlana Anderluh, Biljana Kuhar, Marica Brzica, Gordana Divić, Sandra Štampar, Magdalena Srdarević, Sanja Nizić, Nikolina Bubica, Nedjeljka Kazija, Mateja Jurjako, Ruža Žužul, Alen Andrijić, Dario Mišanec, Ines Gracin, Snježana Šišić, Ivana Bencun, Jasna Kašik, Ana Ostojić, Denis Vujanović, Fili Šimić Krstulović, Tanja Paris, Nives Baranović, Jelena Udovičić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[25,"Vedran Utković","PRAVILNIK","Ne slažem se s time jer ukoliko ovo društvo namjerava poticati zapošljavanje mladih ljudi ne vidim razlog zašto tim visoko obrazovanim ljudima ne dati mogućnost rada ukoliko ne postoji zainteresiranost sa srodnih studija . Ne postoji nikakva indicija da će netko \"manje obrazovan\" nedovoljno se truditi da bi svoj posao obavljao sa imalo manjom predanošću i željom da učenike na najbolji mogući način obrazuje i odgoji.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[26,"Petra Markanović","PRAVILNIK","Poštovani,\nPo zanimanju sam učitelj razredne nastave s pojačanim nastavnim predmetom matematike. Zaposlena sam na radnom mjestu učitelja matematike 10 godina. U protekle tri godine sudjelovala sam s učenicima kojima predajem na mnogim natjecanjima i postigla iznimne rezultate. Iza mene su u protekle tri godine prva mjesta na županijskom natjecanju iz matematike s učenicima 8. i 5. razreda. Ove godine 3., 5. i 16. mjesto u županiji s učenicima 6. razreda, dva državna natjecanja s učenicima 8. razreda ( 2014.g. ) i 5. razreda  (2015. g. ), srebrna medalja 2014. godine na ekipnom natjecanju Lucko gdje se natjecalo više od osamdeset škola s područja Grada Zagreba i okolice, 5. mjesto  (2014.g.) i 6. mjesto (2015.g. ) na Festivalu matematike u Puli, 3. mjesto (2014.g. ) i 4. mjesto (2015.g.) na natjecanju Klokan bez granica, organizacija Večeri matematike s ciljem popularizacije matematike, tri godine obnašanja dužnosti voditelja škole, poznavanje znakovnog jezika, organizacija humanitarne akcije prikupljanja darova za dolesnu djecu bolnice u Bistri, višegodišnje stručno osposobljavanje kroz razna predavanja namijenjana učiteljima matematike. Učenici kojima predajem vole matematiku i uspješno nastavljaju školovanje u prestižnim zagrebačkim gimnazijama. Pitam se zbog čega moja postignuća nekima nisu dovoljna  i zašto moje zvanje bez obzira na ostverena postignuća nije kompetentno. Žao mi je što se dopustilo da se na državnom skupu za učitelje i nastavnike matematike u Zadru javno degradiralo naše zvanje. Nismo to zavrijedili.\nPetra Markanović","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[27,"Damir Agičić","PRAVILNIK","Na sjednici Odsjeka za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, održanoj 24.III.2016. razmotren je prijedlog Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu. \nDolje su navedeni prijedlozi što treba korigirati, odnosno promijeniti. Označeni su slovima u boldu.\nNAPOMENA: U komentarima koji su vidljivi na internetskoj javnoj raspravi ima nekoliko opsežnih komentara u kojima se traži da se dopusti rad u nastavi povijesti i osobama koje su završile studijski program za učitelje razredne nastave (diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Povijest). Odsjek za povijest smatra da to nikako ne treba dopustiti budući da osobe koje su na nekoliko mjesta u zemlji tijekom nekoliko godina mogle studirati taj „pojačani program“ zapravo nisu studirale povijest, nego su imale tek po nekoliko kolegija/predmeta iz povijesti. Svojedobno je bilo predviđeno da te osobe mogu predavati povijest u petom i šestom razredu, ali u jednoj sasvim drukčije zamišljenoj organizaciji školskog sustava. U postojećem Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi u čl. 105. takvi se svršeni stručnjaci niti ne spominju, dakle nema zakonske osnove da im se dopusti da predaju povijest u osnovnoj školi.\n\nOSNOVNA ŠKOLA\n19. Povijest \na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona: \n- profesor povijesti    \n- profesor povijesti i geografije / TREBA DODATI: profesor geografije i povijesti    \n- nastavnik povijesti  koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine \n- nastavnik povijesti i geografije / TREBA DODATI: nastavnik geografije i povijesti koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine \n- magistar/magistra edukacije povijesti  Povijest \n Povijest (dvopredmetni) smjer:  nastavnički \n- magistar/magistra edukacije povijesti i geografije / TREBA DODATI: magistar/magistra edukacije geografije i povijesti Povijest i geografija: smjer nastavnički \n- magistar/magistra edukacije biologije i geografije   / TREBA BRISATI ( Biologija i geografija: smjer nastavnički) \nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona: \n- diplomirani povjesničar    \n- magistar povijesti  Povijest (dvopredmetni): smjer istraživački \n Povijest (dvopredmetni): smjer znanstveni \n Povijest \nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona: \n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  povijesti  \nPovijest (dvopredmetni)/ TREBA DODATI: Povijest (jednopredmetni) \n\n\nGIMNAZIJE I SREDNJE ŠKOLE\n\n19) povijest: \n  Ovdje treba staviti na prvome mjestu:\nmagistar/magistra edukacije povijesti\nmagistar/magistra edukacije povijesti i geografije\nmagistar/magistra edukacije geografije i povijesti\n\nPotom treba staviti ovo što jest sada:\nmagistar/magistra povijesti \nprofesor povijesti \ndiplomirani povjesničar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[28,"Milan Čunko","PRAVILNIK","Predlažem da se iz SVIH programa izbiše mag. muz. bez naziva struke i obvezno unese struka (npr. magistar muzike violinist, magistar muzike violist, magistar muzike violončelist, i sl.).\nIsto tako program viola u osnovnoj školi kao i kod srednje škole mora biti navedeno po partituri, odmah poslije violine.\n\nZA VIOLINU\nU stručnom smislu predlažem da violinu u osnovnoj i srednjoj glazbenoj školi može predavati magistar muzike violinist, diplomirani violinist, akademski muzičar violinist, profesor violine i sl.\nIsto tako predlažem da violinu u OSNOVNOJ glazbenoj školi može predavati magistar muzike violist, diplomirani violist, akademski muzičar violist, profesor violist i sl. \n\nZA VIOLU\nU stručnom smislu predlažem da violu u osnovnoj i srednjoj glazbenoj školi može predavati magistar muzike violist, diplomirani violist, akademski muzičar violist, profesor viole i sl.\n\nIsto tako predlažem da violu u OSNOVNOJ glazbenoj školi može predavati magistar muzike violinist, diplomirani violinist, akademski muzičar violinist, profesor violine i sl. \n\nKONTRABAS\nPredlažem da kontrabas u osnovnoj glazbenoj školi uz magistra muzike kontrabasista, diplomiranog kontrabasista, akademskog muzičara kontrabasista, profesora kontabasa i sl. MOŽE predavati i violončelist (magistar muzike violončelist, diplomirani violončelist, akademski muzičar violončelist, profesor violončela i sl.)\n\nSrdačno \nred. prof. Milan Čunko\nMuzička akademija Sveučilišta u Zagrebu\n22. ožujka 2016.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[29,"Ana Mrša","PRAVILNIK","Poštovani,\nNaravno da svi znamo tko ima veće kompetencije, to uopće nije upitno i tko ima prednost pri zapošljavanju. Izbrisati nekoga iz Zakona znači izbrisati njegovo cjelokupno školovanje i njegovo postojanje kao živog bića. Je li to uopće moguće?! Zar je moguće da se visko obrazovani ljudi tako izražavaju. Ako mislite da vas kao profesore ljudi dovoljno ne cijene onda se zapitajte zašto, što vi sami možete napraviti da podignete svoj ugled u društvu, ali ne da pritom gazite i omalovažavate druge ljude. Dajte u raspravu što treba mijenjati u tehničkoj  organizaciji školskog sustava pa ćete vidjeti zašto su naši učenici toliko loši, a nije uopće stvar u nastavnom planu i programu. I napravite konstruktivna rješenja o raspodjeli posla među djelatnicima svake struke, da svatko dobije svoje zaduženje posla koje će biti u skladu s odgovarajućom stručnom spremom. Tu itekako treba truda i vremena uložiti i sve dobro posložiti, a najlakše je napisati „briše se...“","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[30,"Antonija Mastelić Milanović","PRAVILNIK","Hvala kolegi Željku Kraljiću.\n\nOvdje objavljujem svoj mail poslan danas višoj savjetnici Antoneli Czwyk Marić nakon održanog skupa.\n\nPoštovana kolegice,\n\nPočet ću ovaj mail doslovnim prijepisom sljedećeg:\n\nŽelimo vam puno dobrog druženja i dobrog raspoloženja. Nadamo se da će program skupa i teme zadovoljiti vaše interese i pomoći vam u daljnjem kreativnom i predanom radu u skladu sa novim promjenama koje očekujemo reformom koja je u tijeku.\nU ime svih viših savjetnika matematike\nsrdačno vas pozdravljam do susreta u Zadru\n\nAntonela Czwyk Marić, prof.\nviša savjetnica za Matematiku\n\nBilo je zaista dobrog druženja i raspoloženja zahvaljujući pojedinim izvrsnim predavačima. Program i teme skupa bile su sadržajne s velikim naglaskom na promjenama koje su pred nama. Osobno pozdravljam svaku promjenu koja je ozbiljno mišljenja i razrađena i svaka čast svim ljudima koji su i još uvijek rade na puno većem zadatku nego što katkada ljudi misle. Kao što su nam i sami naglašavali više puta, najbolje ćemo i sami doprinijeti i biti dio promjene ako se uključimo i čitamo jednom, opet i ponovno, dio po dio.\n\nPosljednje minute skupa srušile su sve gore citirano.\n\nPrvo, zašto u programu nije navedena točka da će biti javna rasprava?\nAko nije, zašto nije službeno dopunjen i najavljen  raspored uvrštavanjem te točke?\nOsobno ste iskoristi trenutak praznog hoda i započeli.\nIskorišteni trenutak ne može se niti nazvati javnom raspravom jer po zakonu nije bilo predviđeno dovoljno vremena, a da bi rasprava bila široka i sadržajna previše ograničenja mora se izbjegavati, a vi nam ih i u ovom dopisu dajete (do 24.3.2016. do 12 sati ujutro).\n\nNe bih rekla da gromki pljesak o brisanju diplomiranih učitelja s pojačanim predmetom matematika nije bio usmjeren protiv same struke.\n\nI mi smo se svojom slobodnom voljom i izborom obrazovali za rad u osnovnoj školi i prema ambicijama odabirali pojačani predmet, nesretnog li naziva.\n\nI mi osjećamo moralnu potrebu da zaštitimo našu profesiju i zaslužimo društveni status koji nam pripada i adekvatno priznanje naše visoke stručnosti i kompetencija.\n\nAntonija Mastelić Milanović\ndipl. učitelj s pojačanim predmetom matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[31,"ŽELJKO KRALJIĆ","PRAVILNIK","Pozdrav.\n\nDrago mi je što se u članku 13. Matematika nalaze  diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika. Prema ovim učiteljima ne gleda se blagonaklono, što potvrđuje i nedavni zadarski državni skup gdje se čak oštro i nedvosmisleno traži da se ovi učitelji potpuno izbrišu iz Pravilnika (http://mat-komunikacija-zd2016.weebly.com/). U zadarskom zaključku piše: 'Smatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje.'\n\nOd 2011. godine sam bio učitelj mentor, od veljače ove godine sam učitelj savjetnik, u srpnju 2011. izabran sam u naslovno nastavno zvanje predavača na Učiteljskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, bio sam mentor državnom prvaku Tonku Sabolčecu u 7. i 8. razredu, niz godina sam član Županijskog povjerenstva i svake godine sudionik s djecom na županijskom natjecanju, predavač na više državnih i županijskih matematičkih skupova, predavač u Centru izvrsnosti iz matematike u Maloj Subotici, objavio niz radova u metodičkom časopisu Matematika i škola, snimio na zamolbu ogledni primjerak sata koji su analizirali na državnom skupu učitelji savjetnici i bavio se tko zna još sve čime u proteklih petnaestak godina - i sada mi iz Zadra poručuju da nisam kompetentan. A zašto? Jer nisam nisam završio PMF. \n\nKadar s PMF-a ima svaku prednost u zapošljavanju što je sasvim logično, ali zašto se oni stavljaju u poziciju da odlučuju o nečijoj kompetenciji, znanju i neznanju? \n\nUz ostalo sam i predsjednik Školskog odbora - kod matematike je najveći problem jer nema adekvatnog kadra, s PMF-a se nitko ne javlja, i učitelji s pojačanim predmetom matematika nisu problem, nego rješenje. Upravo se u matematici događa da zaposlimo nekoga nestručnog koji odlazi čim se ukaže bolje prilika pa opet idemo ispočetka. I onda se događa da djeca od 5. do 8. razreda izredaju 5 ili 10 učitelja, a od toga je većina nestručna. A misli li tko na tu djecu kada se traži izuzeće učitelja s pojačanim programom matematika iz Pravilnika? \n\nS poštovanjem,\nŽeljko Kraljić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[32,"Romana Singolo Mahnić","PRAVILNIK","Poštovani,\nŽeljeli bi upozoriti na neke od nedostatka koje smo uočili u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina.\n\nU zanimanju Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje: \n- dipl. ing. agr. – agroekonomija - izostavljen je iz predmeta poljoprivredna botanika, temelji bilinogojstva/osnove biljne proizvodnje, tloznanstva i uređenje tala/tloznanstvo, opće ratarstvo, opće voćarstvo i vinogradarstvo, motori i traktori, specijalno ratarstvo, specijalno voćarstvo, specijalno vinogradarstvo, povrćarstvo, mehanizacija u biljnoj proizvodnji, zaštita bilja, sjemenarstvo s osnovama oplemenjivanja, ustrojstvo rada u biljnoj proizvodnji.\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija - izostavljen je iz predmeta motori i traktori, mehanizacija u biljnoj proizvodnji\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža - izostavljen je iz predmeta motori i traktori, mehanizacija u biljnoj proizvodnji, zaštita bilja, sjemenarstvo s osnovama oplemenjivanja, ustrojstvo rada u biljnoj proizvodnji.\n\nU zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija - izostavljen je iz predmeta poljoprivredna botanika, temelji vrtlarstva, cvjećarstvo, povrćarstvo, zaštita bilja, tržište, zaštita čovjekova okoliša, osnove voćarstva i vinogradarstva\n- dipl. ing. agr. – ratarstvo - izostavljen je iz predmeta temelji vrtlarstva, zaštita čovjekova okoliša\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija - izostavljen je iz predmeta vrtlarski strojevi\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža - izostavljen je iz predmeta zaštita bilja i tržišta\n- dipl. ing. agr. – voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo -  izostavljen je iz predmeta tržište.\n\nU zanimanju Poljoprivredni tehničar opći:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta poljoprivredna botanika, temelji bilinogojstva/osnove biljne proizvodnje, tloznanstvo i uređenje tala/tloznanstvo, ratarstvo, stočarstvo/opće stočarstvo, govedarstvo, sitno stočarstvo, ribogojstvo, konjogojstvo, voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, povrćarstvo, poljoprivredna mehanizacija/mehanizacija u biljnoj proizvodnji, motori i traktori, mehanizacija u stočarstvu, mehanizacija u poljoprivrednoj proizvodnji, zaštita bilja, tržište\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža – izostavljen je iz predmeta poljoprivredna mehanizacija/mehanizacija u biljnoj proizvodnji, motori i traktori, mehanizacija u poljoprivrednoj proizvodnji, zaštita bilja, tržište\n- dipl. ing. agr. – voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo – izostavljen je iz predmeta tržište.\n\nU zanimanju Poljoprivredni tehničar fitofarmaceut:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavaljen je iz predmeta zaštita bilja, bilinogojstvo s tloznanstvom/osnove biljne proizvodnje, tloznanstvo, poznavanje poljoprivrednih kultura, strojevi i alati, ustrojstvo rada u poljoprivrednoj apoteci, ustrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji, zaštita čovjekova okoliša, repromaterijal u poljoprivredi, poljoprivredna botanika\n- dipl. ing.agr. – vrtlarstvo i oblikiovanje pejzaža – izostavljen je iz predmeta zaštita bilja, poznavanje poljoprivrednih kultura, strojevi i alati, skladištenje poljoprivrednih proizvoda, zaštita čovjekova okoliša, repromaterijal u poljoprivredi\n- dipl. ing. agr. – voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo – izostavljen je iz predmeta poznavanje poljoprivrednih kultura, skladištenje poljoprivrednih proizvoda, zaštita čovjekova okoliša, repromaterijal u poljoprivredi\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta strojevi i alati\n- dipl. ing. agr. – ratarstvo – izostavljen je iz predmeta skladištenje poljoprivrednih proizvoda\n\nU zanimanju Ratar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta temelji bilinogojstva, tloznanstvo i uređenje tala, ratarstvo/opće ratarstvo, motori i traktori, mehanizacija u ratarstvu/mehanizacija u biljnoj proizvodnji, zaštita ratarskih kultura, ustrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji/ustrojstvo rada u poljoprivrednoj tehnologiji\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža – izostavljen je iz predmeta motori i traktori, mehanizacija u ratarstvu/mehanizacija u biljnoj proizvodnji, ustrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji/ustrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta motori i traktori, mehanizacija u ratarstvu/mehanizacija u biljnoj proizvodnji\n\nU zanimanju Voćar-vinogradar-vinar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, vinogradarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, mehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu, zaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta mehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu/mehanizacija u voćarstvu i vinogradarstvu\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža izostavljen je iz predmeta mehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu, mehanizacija u voćarstvu i vinogradarstvu, zaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu\n\nU zanimanju Vrtlar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta temelji vrtlarstva, mehanizacija u vrtlarstvu, cvjećarstvo, zaštita bilja\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta mehanizacija u vrtlarstvu\n\nU zanimanju Cvjećar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta cvjećarstvo\n\nU zanimanju Poljoprivredni gospodarstvenik:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo, povrćarstvo, mehanizacija, zaštita bilja, stočarstvo, tržište, ustrojstvo rada u cvjećarnici\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta mehanizacija\n- dipl. ing. agr. – vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža – izostavljen je iz predmeta mehanizacija\n\nU zanimanju Stočar:\n- dipl. ing. agr. – agroekonomija – izostavljen je iz predmeta stočarstvo, motori i traktori\n- dipl. ing. agr. – mehanizacija – izostavljen je iz predmeta motori i traktori, mehanizacija u stočarstvu\n\n\nNelogičnosti se očituju u samome pravilniku. Tako se isti program za određeni predmet može predavati u jednom ali ne može u drugom zanimanju (npr. zaštita čovjekovog okoliša, motori i traktori, itd.). U nekim smjerovima nije predviđeno da dipl. ing. agr. – agroekonomist može predavati tržište ili ustrojstvo rada, područje za koje se posebno školovao, dipl. ing. agr. – mehanizacija – motore i traktore, itd. Takvih primjera ima dosta. \n\nNeprihvatljivi su nam prijedlozi da kemijska struka može predavati predmete poput zaštite bilja i sl., jer za navedeni predmet potrebno je imati dodatnih znanja i vještina iz područja agronomije osim pukog poznavanja kemije. Slično je i s prijedlogom da kem. tehnolozi predaju predmete poput povrćarstva. Tehnologija prerade povrća sasvim je nešto drugo od tehnologije proizvodnje. Osim toga potrebno je poznavati građu bilja, sistematiku i dr.\n\nKao što je kolega Tomislav Kakša prethodno naveo izostavljena su pojedina zanimanja. \n\nSrdačan pozdrav\n\nNastavnici agronomskih strukovnih predmeta (Međužupanijsko stručno vijeće za županije 1., 2.,  4.,18. i 21.)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[33,"Antonija Mastelić Milanović","PRAVILNIK","Ne bih rekla da gromki pljesak na Državnom stručnom skupu za učitelje i nastavnike matematike održanom u Zadru od 21. do 23. ožujka 2016. o brisanju diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom matematika nije bio usmjeren protiv same struke. \nTema skupa bila je \"Matematička komunikacija\", no čini se kako je komunikacija bila jednostrana. Rasprava o stručnom nazivlju nije bila najavljena u okviru programa samog skupa, a onda kada je spontano ubačena nije bilo dovoljno vremena za samu raspravu. Nije bilo poštivanja pravnih standarda. Stoga na kraju nije sve baš dobro iskomunicirano.\nI mi smo se svojom slobodnom voljom i izborom obrazovali za rad u osnovnoj školi i prema ambicijama odabirali pojačani predmet, nesretnog li naziva.\nI mi osjećamo moralnu potrebu da zaštitimo našu profesiju i zaslužimo društveni status koji nam pripada i adekvatno priznanje naše visoke stručnosti i kompetencija. \nAntonija Mastelić Milanović \ndipl. učitelj s pojačanim predmetom matematika\n11 godina radnog staža u osnovnoj školi","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[34,"Mirjana Štrok","PRAVILNIK","Poštovani,\nnekoliko tjedana pratim raspravu i uistinu me zaprepaste zahtjevi da se iz određenih stavaka brišu određena zvanja. Diplomirana sam učiteljica s pojačanim programom iz predmeta Hrvatski jezik. Trinaest godina radim na mjestu učiteljice Hrvatskog jezika u osnovnoj školi. Radim s učiteljima, profesorima, nastavnicima, magistrima. U potpunosti se slažem s komentarom profesora Denisa Karanušića (od 28. veljače 2016., 19:50). Diploma zaista ne osigurava kvalitetno poučavanje. Ima dobrih i loših profesora, dobrih i loših učitelja. Nadam se da ćete uvažiti sve komentare onih koji se bore za svoja prava stečena diplomom.\nS poštovanjem\nMirjana Štrok","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[35,"Doris Smolić","PRAVILNIK","Smatram da je prof. Denis Karanušić ( komentar od 28.2.2016.) dao dobar i konstruktivan komentar o onome o čemu najviše raspravljamo. Trebamo svi zajedno pronaći polazište u jednom takvom pozitivnom komentaru.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[36,"Ivana Zrinščak","PRAVILNIK","Poštovani,\ndiplomirana sam učiteljica sa pojačanim programom iz matematike. Radim u osnovnoj školi 10 godina i nikada u svojoj praksi nisam naišla na poteškoće zbog toga što nisam završila pmf. Radim s kolegama s pmf-a i super surađujemo. Mislim da nije nikako kriterij stručnosti i kompetentnosti naš fakultet već naša želja, sposobnost, trud koji ulažemo svaki dan u sebe i naš posao da što bolje naučimo djecu matematiku. I ne samo to, već da svojim primjerom i osobom pokažemo što znači biti pravedan, pošten učitelj koji stvarno voli svoj posao.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[37,"Josip Vrbanec","PRAVILNIK","Poštovani,\nU tekstu Nacrta o odgovarajućoj vrsti učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, članak 9. u dijelu koji se odnosi na osnovne i srednje glazbene škole kao osnovno treba:\n• uskladiti nazivlje do sada priznatih akademskih titula i koje se sada stječu završetkom preddiplomskog i diplomskog studija na visokoškolskim glazbenim ustanovama i to primijeniti na sve programe;\n• s posebnom pažnjom usporediti nastavne studije – listu predmeta sa brojem sati nastave po semestrima, odnosno nastavne planove i programe, posebno programe Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija na svim visokoškolskim glazbenim ustanovama u Republici Hrvatskoj i na osnovu toga odrediti kompetentnost predavanja određenih nastavnih predmeta u glazbenim školama. Naime kod teoretičara ima najviše prijepora tko sve može predavati određeni nastavni predmet npr. solfeggio, teorija glazbe, dirigiranje, čitanje i sviranje partitura, skupno muziciranje itd.;\n• nisu predviđeni nastavnici općeobrazovnih predmeta za one učenike koji ostvaruju cjelovito obrazovanje u glazbenoj školi (muzički razred). Isto se odnosi i na plesne škole;\n• nisu predviđeni stručni suradnici knjižničari i psiholozi u glazbenim ustanovama.\n\nPrijedlozi:\nKorepeticija pod točkom 22) osnovnoj i točkom 33) u srednjoj glazbenoj školi:\n• magistar muzike klavira; profesor klavira; akademski muzičar klavirist; diplomirani muzičar klavirist  i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij klavira;\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, uz uvjet da ima završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške  kompetencije).\n\nU Nacrtu je predloženo da korepeticiju  mogu raditi i orguljaši, a u javnoj raspravi ima prijedloga da to mogu raditi i čembalisti. Smatramo da navedeni za to nemaju dovoljno kompetencija.\nObrazloženje:\nOrguljaši i čembalisti već tijekom srednjoškolskog obrazovanja  nastavu klavira imaju u smanjenom obimu (kao teoretičari). Na visokoškolskoj ustanovi čembalisti nemaju nastavu klavira, a orguljaši imaju osjetno manju satnicu u odnosu na glavni predmet klavir (vidjeti nastavne planove i programe za srednje škole i nastavne studije – listu predmeta u visokoškolskim glazbenim ustanovama). \n\nSkupno muziciranje pod točkom 21) za osnovnu glazbenu školu (Zbor, orkestar ili komorna glazba) i pod točkom 31) za srednju glazbenu školu Skupno muziciranje (Zbor, orkestar ili komorna glazba), odvojiti skupine skupnog muziciranja (posebno zbor, posebno orkestri i posebno komorna glazba):\nZBOR \n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\n• magistar muzike pjevač, profesor solo pjevanja; akademski muzičar solo pjevanja i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij pjevanja;\nORKESTAR GUDAČKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja;\n• magistar muzike violinist, violist, violončelist, kontrabasist; profesor violine, viole, violončela; kontrabasa i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gudačkih glazbala;\nORKESTAR PUHAČKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike flautist, oboist, klarinetist, saksofonist; fagotist; kornist; trubač; trombonist; tubist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij puhačkih glazbala;\nORKESTAR SIMFONIJSKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike violinist, violist, violončelist, kontrabasist; profesor violine, viole, violončela; kontrabasa i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gudačkih glazbala;\n• magistar muzike flautist, oboist, klarinetist, saksofonist; fagotist; kornist; trubač; trombonist; tubist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij puhačkih glazbala;\nORKESTAR HARMONIKAŠKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar harmonike; profesor harmonike i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij harmonike;\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\nORKESTAR GITARA\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike gitarist, prof. gitare; akademski muzičar gitarist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gitare;\nORKESTAR TAMBURAŠKI I MANDOLINE\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\n\nKOMORNA GLAZBA\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja;\nOvisno o sastavu komornog ansambla za: \n• gudački ansambl nastavnik gudačkog (glazbala magistar muzike, profesor, akademski muzičar i sl. kao kod Gudačkog orkestra); \n• puhački ansambl nastavnik puhačkog glazbala (magistar muzike, profesor, akademski muzičar i sl. kao kod Puhačkog orkestra); \n• klavirski duo, četveroručno, šesteroručno, osmeroručno, magistar muzike klavira, profesor klavira, akademski muzičar klavirist i sl.; \n• gitarski ansambl magistar muzike gitarist, profesor gitare, akademski muzičar gitarist i sl.;kao kod Gitarskog orkestra \n• harmonikaški ansambl magistar muzike harmonikaš, profesor harmonike, akademski muzičar harmonikaš i sl.; kao kod Harmonikaškog orkestra\n• tamburaški ili mandolinski ansambl magistar glazbene pedagogije, teorije glazbe, i sl. sa završenom srednjom školom tambura ili mandoline; kao kod Tamburaškog i Mandolinističkog orkestra \n\nGRADNJA I RESTAURACIJA GLAZBALA\nSkupinu nastavnih predmeta pod točkama 34) Uvod u gradnju glazbala; 35) Gradnja glazbala; 36) Poznavanje materijala i tehnologija obrade; 37) Popravak glazbala i 38) Akustika glazbala\n• magistar muzike, profesor, akademski muzičar, diplomirani glazbenik i sl. (Violina; Viola; Violončelo; Kontrabas; Gitara);\n• magistar; profesor sa završenim programima  Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija; \nuz uvjet da ima završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške  kompetencije) i da je u srednjoškolskom obrazovanju stekao zvanje/zanimanje, graditelj i restaurator glazbala.\nObrazloženje:\nPredložena stručna sprema nastavnika koji održavaju nastavu Graditeljima i restauratorima drvenih žičanih glazbala je zbog toga je za to zvanje u Republici Hrvatskoj nema visokoškolskog obrazovanja.\n\n\nU nacrtu nisu predviđeni\nSTRUČNI SURADNICI\nKnjižničar\n• magistar muzikologije; magistar teorije glazbe; magistar muzike kompozicije; magistar muzike dirigent; magistar glazbene pedagogije i ostale inačice sa završenim programima Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije) i uz obvezno polaganje stručnog ispita iz knjižničarstva\nObrazloženje:\nKnjižničar u glazbenim školama obvezno mora imati visoko glazbeno obrazovanje  zbog toga jer u ovoj specijalnoj knjižnici uz knjižnu građu (knjige o glazbi), postoji i druga građa nototeka, fonoteka i zbirka glazbala, za koju on vodi kompletnu skrb.\n    \n\nPsiholog/Pedagog\n• stručnu spremu psihologa/pedagoga predvidjeti kao u gimnazijama\n\n\nOPĆEOBRAZOVNI PREDMETI za učenike koji cjelovito obrazovanje ostvaruju u glazbenim ili plesnim školama \nobvezni predmeti su:\nHrvatski jezik; Engleski ili Njemački jezik;Talijanski jezik; Latinski jezik; Likovna umjetnost; Psihologija; Filozofija; Povijest; Geografija;  Etika / Vjeronauk; Informatička pismenost; Matematika; Tjelesna i zdravstvena kultura\nIzborni predmeti su:\nBiologija; Kemija; Fizika; Sociologija i sa dodatnim satima Hrvatski jezik i Matematika\n• stručnu spremu nastavnika predvidjeti kao u gimnazijama\n\n\nSrdačno\nJosip Vrbanec, prof.\nRavnatelj Glazbene škole Pavla Markovca","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[38,"Škola za primijenjenu umjetnost u Rijeci","PRAVILNIK","Poštovani,\nU programu: kiparski dizajner pod rednim brojem 1) kiparska tehnologija treba dodat zvanje; diplomirani inžinjer kemijske tehnologije, pod rednim brojem 2) industrijski dizajn treba dodat zvanje; diplomirani produkt dizajner.\nU Programu: aranžersko-scenografski dizajner pod rednim brojem 1) treba promjenit naziv predmeta u dekorativno crtanje i slikanje umjesto dekorativno crtanje i oblikovanje te dodat zvanje; akademski slikar.\nS poštovanjem,\nravnatelj: Damir Šegota","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[39,"Sandra Brajnović","PRAVILNIK","Konkretno vas molim :\nu SEKTORU EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACJA potrebno je dodati rečenicu kao i kod svih drugih sektora : U okvirnim nastavnim planovima i programima u Obrazovnom sektoru Ekonomija, trgovina i poslovna administracija propisani su kadrovski uvjeti osim:\ni onda navesti ono što je već navedeno  kod Ekonomista i Poslovnog tajnika i dodati :\nPRODAVAČ\n– predmet - PRAKTIČNA NASTAVA (na radnom mjestu ):\nSTRUKOVNI UČITELJ– preddiplomski sveučilišni studij ili stručni studij ekonomije ili trgovine s pedagoškim kompetencijama\n\nI SURADNIK U NASTAVI - Srednja stručna sprema trgovačkog  smjera (prodavač ili komercijalist)  i pedagoške kompetencije (ovo je izostavljeno u Izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela Nastavnog plana i programa – Prodavač koji se nalazi u prilogu i na stranicama MZOS-a.) Nama kao školi je izuzetno bitno jer možemo konkurirati za Centar kompetentnosti prema Nacionalnom kurikulumu za strukovno obrazovanje budući imamo Radionicu za praktičnu nastavu i stoga imamo zaposlene strukovne učitelje i suradnike u nastavi.\n\nGore navedeno je u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi članak 105. stavak 8. i 9. kao i sa Zakonom o strukovnom obrazovanju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[40,"Slavko Markušić","PRAVILNIK","Bilo bi korisno da  komentar prof. Denisa Karanušića ( komentar od 28.2.2016.)pročitaju svi sudionici ove javne rasprave budući da je u njemu iskazana bit onoga o čemu mi raspravljamo.\n\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[41,"Milan Čunko","PRAVILNIK","Srdačno \nred. prof. Milan Čunko\nMuzička akademija Sveučilišta u Zagrebu\n22. ožujka 2016.\nOvo dolje je tvoj tekst koji trebaš staviti u prozorčić Opći komentar!!\n\nPredlažem da se iz SVIH programa izbiše mag. muz. bez naziva struke i obvezno unese struka (npr. magistar muzike violinist, magistar muzike violist, magistar muzike violončelist, i sl.).\nIsto tako program viola u osnovnoj školi kao i kod srednje škole mora biti navedeno po partituri, odmah poslije violine.\n\nZA VIOLINU\nU stručnom smislu predlažem da violinu u osnovnoj i srednjoj glazbenoj školi može predavati magistar muzike violinist, diplomirani violinist, akademski muzičar violinist, profesor violine i sl.\nIsto tako predlažem da violinu u OSNOVNOJ glazbenoj školi može predavati magistar muzike violist, diplomirani violist, akademski muzičar violist, profesor violist i sl. \n\nZA VIOLU\nU stručnom smislu predlažem da violu u osnovnoj i srednjoj glazbenoj školi može predavati magistar muzike violist, diplomirani violist, akademski muzičar violist, profesor viole i sl.\n\nIsto tako predlažem da violu u OSNOVNOJ glazbenoj školi može predavati magistar muzike violinist, diplomirani violinist, akademski muzičar violinist, profesor violine i sl. \n\nKONTRABAS\nPredlažem da kontrabas u osnovnoj glazbenoj školi uz magistra muzike kontrabasista, diplomiranog kontrabasista, akademskog muzičara kontrabasista, profesora kontabasa i sl. MOŽE predavati i violončelist (magistar muzike violončelist, diplomirani violončelist, akademski muzičar violončelist, profesor violončela i sl.)\n\nSrdačno \nred. prof. Milan Čunko\nMuzička akademija Sveučilišta u Zagrebu\n22. ožujka 2016.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[42,"Kerol Kovačević","PRAVILNIK","Poštovani,\nmolim da se magisri inžinjeri agronomije sa položenim pedagoško-psihološkim kompetencijama uvrste za predavanje prirode, biologije i kemije u osnovnim školama jer su odslušali i položili brojne predmete koji im omogućavaju takve kompetencije. Zapravo je najvažnije omogućiti izvanredno polaganje razlikovnih ispita između srodnih fakulteta tako da se ponuda tržišta rada uskladi sa potrebama prakse.Agronomi  često rade na zamjenama u školama iz navedenih predmeta, ali ih zakon uvijek zaobilazi te su kao biotehnološki obrazovani stručnjaci marginalizirani kao predavači , osim za usko specijalizirane poljoprivredne škole kojih ima nedovoljno.\nSrdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[43,"Dino Blažević","PRAVILNIK","Poštovani,\nmolim da se u pravilnik uvrste magistri inženjeri elektrotehnike sa smjerom komunikacije i informatika (s položenim pedagoškim kompetencijama) za predavanje predmeta Računalstvo, te predmeta Informatika i u osnovnim i u srednjim školama. \nTakvi ljudi su itekako sposobni i kompetentni za rad u osnovnim i srednjim školama, čak stručniji od učitelja razredne nastave s pojačanom informatikom!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[44,"Petar Smajić","PRAVILNIK","Pravilnik je u ovoj formi neprihvatljiv što se tiče dijela o strukovnom i umjetničkom obrazovanju. Predlažem da se u svim sektorima pa i u umjetničkom području koristi ista formulacija (kao što u nekima već i jest), a ona glasi:\n\"u svim okvirnim planovima i programima u obrazovnom sektoru _______ propisani su kadrovski uvjeti\". \nRazlozi za to su sljedeći: \n- u predloženom Nacrtu javljaju se predmeti iz starih nastavnih programa koji se više i ne koriste\n- gotovo svi aktualni okvirni nastavni planovi i programi imaju točno propisane kadrovske uvjete za svaki predmet, pogotovo novi eksperimentalni planovi i programi\n- svi budući novi nastavni planovi i programi, odnosno budući novi strukovni kurikulumi obavezno moraju propisati kadrovske uvjete za svaki predmet\n- članci koji se odnose na općeobrazovne predmete moraju biti u predloženoj formi, ali obzirom na nove akademske nazive u visokom obrazovanju potrebno ih je dopuniti i eventualno popraviti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[45,"Prirodoslovna škola Karlovac","PRAVILNIK","Poštovani,\nuvidom u nacrt novog pravilnika u dijelu koji se odnosi na Obrazovni sektor poljoprivreda, prehrana i veterina primijećeni su sljedeći nedostaci:\n- u obrazovnom programu za zanimanje prehrambeni tehničar nalazi se popis nastavnih predmeta od kojih većina ne odgovara nazivima izmjenjenog i dopunjenog posebnog stručnog dijela nastavnog plana i programa.\nNaime, od 13. lipnja 2011. u primjeni je Odluka Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa o Izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela Nastavnog plana i programa za zanimanje prehrambeni tehničar.\nPredlažem da se prema navedenoj Odluci uvrsti popis obveznih i izbornih strukovnih predmeta, potrebna zvanja nastavnika, a između predloženih i dipl.inž. kemijske tehnologije. \n- za područje prehrane treba dodati zanimanje tehničar nutricionist\n- za međustrukovno područje treba dodati zanimanje agroturistički tehničar\nNadam se da ćete uvažiti prijedloge.\nS poštovanjem, Nenad Klasan","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[46,"Željana Pnjak","PRAVILNIK","Poštovani, \nsmatram da bi u pravilnik trebali uvrstiti magistre biologije i ekologije mora s položenim PPDMO programom kao stručne osobe za predavanje predmeta Biologija i Priroda u OŠ i predmeta Biologija u SŠ. Ljudi s navedenim zanimanjima imaju položeni strucni ispit i zaposleni su trajno u OŠ ili SŠ, neki su pred polaganjem stručnog ispita ili u procesu stručnog osposobljavanja. Nadam se da ćete uvažiti ovaj prijedlog.\nLp","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[47,"Višnja Popović","PRAVILNIK","Poštovani, \nPod točom 26. Posebni programi za djecu s teškoćama u razvoju u posebnim razrednim odjelima ili odgojno obrazovnim skupinama, trebalo bi dodati i predmetne profesore, kao i do sada, posebno specifične kao što su glazbena kultura ili tjelesna kultura, kako bi svi učenici bili jednako i najstručnije obuhvaćeni radom.( do sada su to bili predmetni učitelji i nastavnici određenog predmeta sa defektološkim dodatkom) a u dijelu strunih suradnika dodati stručne suradnike zdravstvene radnike, obzirom da su to učenici s višestrukim zdravstvenim teškoćama te je stručnjak u tom području neophodan( velike zdravstvene teškoće koje onemogućavaju noramaln rad ukoliko nema stručne osobe - zdravstvenog radnika- u blizini, kao što su : medicinski tehničar, fizioterapeut,kineziterapeut i radni terapeut) Sukladno i kurikularnoj reformi  i mogućnosti rehabilitacija kao takvih, bez kojih učenici s teškoćama ne mogu imati kvalitetno obrazovanje.\nNadalje kod dijela 27. programi produženog stručnog postupka za djecu s teškoćama u razvoju treba dodati prof. kineziologe ( prof. tjelesne i zdravstvene kulture,nastavnik tjelesne i zdravstvene kulture/fizičke kulture,magis. kineziologije))za rad na kineziterapiji,sportu i sportskim aktivnostima, kao što je to uspostavljeno u onim odgojno obrazovnim ustanovama koje financira Ministarstvo Socijalne skrbi, kako bi se omogućio najkvalitetniji i najsveobuhvatniji stručni rad za učenike s teškoćama, obzirom na njihove specifičnosti i potrebe.To su stručnjaci koji već sada rade u odgojno obrazovnim ustanovama i posjeduje ogromno i stručno iskustvo u radu s učenicima s teškoćama, koje treba iskoristiti na dobrobit svih, a najviše učenika.\nVidim da u dijelu strukovnih škola nemate dio za učenike s teškoćama , što znači da ih potpuno izostavljate iz odgojno obrazovnih ustanova koje su do sada odgajale i obarzovale učenike za pomoćna zanimanja?\nSrdačan pozdrav\nV.Popović","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[48,"Veljko Valentin Škorvaga","PRAVILNIK","Poštovani, u članku 9. Glazbene i plesne škole, u osnovnim i srednjim glazbenim školama kod zanimanja učitelj/nastavnik tambura, trebalo bi pisati\nmagistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenim studijem tambure ili srednjom glazbenom školom glavni predmet tambure.\nSve druge varijante su loše i u praksi se nisu pokazale dobre. Mišljenja sam da bi za trenutno zaposlene osobe (do 50 god. starosti) koje nemaju gore navedene uvjete trebalo uvesti obvezu izvanrednog završetka srednje glazbene škole glavni predmet tambure, u nekom razumnom roku, što bi ujedno bilo kvalitetno stručno usavršavanje, a siguran sam i kvalitativni pomak u radu s učenicima. Ako se u drugim strukama može uvjetovati radno mjesto izmijenjenom vrstom obrazovanja, jer struka napreduje, ne vidim razlog zašto u obrazovanju štitimo one koji ne ulažu u svoju edukaciju, jer tko ne zadovoljava novo propisane zakonske norme mora odstupiti s toga mjesta i gubi kompetencije.\n\nU osnovnim glazbenim školama kod zanimanja učitelj gitare, trebalo bi dodati uz sve navedeno magistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenom srednjom glazbenom školom glavni predmet gitara. Ako škola posljednjih 5 godina na to radno mjesto nije zaposlila stručnu osobu može na neodređeno, uz suglasnost Ministra koja vrijedi samo za tu školu, zaposliti osobu koja zadovoljava gore navedene uvjete.\nRazlog je veliki problem nedostatka učitelja gitare u manjim sredinama koji se ovim brojem osoba koji završavaju studij gitare neće popuniti u idućih 20 godina.\n\nU osnovnim glazbenim školama kod zanimanja učitelj klavira, trebalo bi dodati uz sve navedeno magistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenom srednjom glazbenom školom glavni predmet klavir. Ako škola posljednjih 5 godina na to radno mjesto nije zaposlila stručnu osobu može na neodređeno, uz suglasnost Ministra samo za tu školu, zaposliti osobu koja zadovoljava gore navedene uvjete.\nRazlog je veliki problem nedostatka učitelja klavira u manjim sredinama koji se ovim brojem osoba koji završavaju studij klavira neće popuniti u idućih 20 godina.\n\nSve ostalo predloženo uz pravopisne ispravke je u redu.\n\nSrdačan pozdrav.\n\nVeljko Valentin Škorvaga, ravnatelj Glazbene škole Požega","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[49,"ŽELJKA OBROVAC","PRAVILNIK","Kao diplomirani inženjer prehrambene tehnologije s položenim stručnim ispitom iz kemije, potpisujem sve što je napisao gosp. Mario Nosić u prethodnom komentaru. Ovim Nacrtom Pravilnika naše zvanje  je podcijenjeno i degradirano u odnosu na diplomirane inženjere biotehnologije i diplomirane inženjere kemijske tehnologije jer smo odslušali i položili apsolutno identične vrste kemija s vježbama i odslušali jednak broj sati istih. Nezamislivo mi je da kada odslušaš i položiš : Opću kemiju,Vježbe iz opće kemije, Stehiometriju, Opću i anorgansku kemiju,Vježbe iz opće i anorganske kemije , Analitičku kemiju, Vježbe iz Analitičke kemije, Fizikalnu kemiju, Vježbe iz fizikalne kemije, Termodinamiku s tehnološkim operacijama, Organsku kemiju I, Vježbe iz organske kemije I, Organsku kemiju II, Vježbe iz organske kemije II, Biokemiju I, Vježbe iz biokemije I , Biokemiju II, Vježbe iz biokemije II, Kemiju hrane, Biokemiju hrane i položiš stručni ispit iz kemije, odjednom postaneš \"nestručan\" za predavanje kemije u OŠ i SŠ.                                                  \n   S poštovanjem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[50,"Mario Nosić","PRAVILNIK","PREHRAMBENI PREDMETI/ POZNAVANJE ROBE I PREHRANA/ KEMIJA/ BIOLOGIJA\nPoštovani, u nacrtu ovog pravilnika sam uočio niz nepravilnosti vezanih za kompetencije zanimanja diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. U obrazovnom sektoru br.10 (turizam i ugostiteljstvo) nedostaje čitav niz predmeta za zanimanja konobar, slastičar, kuhar, turističko- hotelijerski komercijalist i hotelijersko -turistički tehničar. Uopće se ne navode predmeti prema klasičnom programu za navedena zanimanja ( Poznavanje robe i prehrana kao ni Biologija s higijenom i ekologijom), kao ni predmeti prema JMO za navedena zanimanja ( Tehnologija zanimanja, Higijena, Enologija s gastronomijom i dr.) za koje su kompetentni diplomirani inženjeri prehrambene tehnologije. Isto tako se ne navodi ni predmet, koji se predaje u programu za hotelijersko- turističkog tehničara ( Prehrana i poznavanje robe) za koji je također kompetentan diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. \nIsto tako je zanimanje diplomirani inženjer prehrambene tehnologije, u ovom nacrtu, izostavljeno kao struka koja može predavati kemiju u osnovnoj školi, a u trenutno važećem pravilniku se navodimo.U gimnazijama su diplomirani inženjeri prehrambene tehnologije također izostavljeni (tj.potcjenjeni) kao mogući nastavnici kemije (osim u 3. i 4. razredu prirodoslovne gimnazije), što nije u redu jer je u svim gimnazijama dopušteno predavati kemiju diplomiranim inženjerima kemijske tehnologije i diplomiranim inženjerima biotehnologije, a te struke imaju potpuno jednak  opseg odslušanih i položenih kolegija iz kemije kao i diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. Zato nema opravdanja zašto nismo na popisu struka za kemiju u gimnazijama (osim u 3. i 4. razredu prirodoslovne gimnazije koja ima pojačanu (!) kemiju s laboratorijskim vježbama). Isto tako diplomirani inženjer prehrambene tehnologije može predavati  kemije u programu za prehrambene tehničare, tehničare nutricioniste, kemijske tehničare i ekološke tehničare koji imaju puno opširnije (!) i zahtjevnije (!) kemije od samo dva sata teorije u gimnazijama (jer imaju pored puno većeg broja sati teorije i laboratorijske vježbe iz svih vrsta kemije (opće, anorganske, organske, fizikalne, analitičke i biokemije)). Ako u gimnazijma biologiju može predavati diplomirani inženjer biotehnologije onda obavezno treba biti uvršten i diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. Kemije su na Prehrambeno- biotehnološkom fakultetu u Zagrebu i Prehrambeno- tehnološkom fakultetu u Osijeku, PRIJE uvođenja bolonjskog sustava, bile opširnije nego na studiju za profesore kemije (i bolonjskim studijima na prehrambenim fakultetima) i treba napomenuti da fizikalna kemija koju su slušali studenti prehrambenih fakulteta nije mogla biti slabija od fizikalne kemije na FKIT-u u Zagrebu ili KTF-u u Splitu  jer su prehrambeni inženjeri imali termodinamiku kao poseban predmet. Poznato je da je određeni broj diplomiranih inženjera prehrambene tehnologije doktorirao kemiju na Prirodoslovno- matematičkom fakultetu u Zagrebu i da su mnogi od njih,  bili ili su još uvijek , uspješni sveučilišni profesori kemije na raznim fakultetima pa zar to nije dovoljan dokaz o kompetentnosti diplomirnih inženjera prehrambene tehnologije za predavanje kemije u osnovnim i srednjim školama (gimnazijama i strukovnim)??? (Kemije su u bolonjskom sustavu, na prehrambenim fakultetima, reducirane pa i o tome treba voditi računa prilikom navođenja struka s odgovarajućom vrstom obrazovanja za kemiju jer, prema opširnosti, nisu iste kemije koje je imao dipl. ing. prehrambene tehnologije ili mag. ing. prehrambene tehnologije).\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[51,"Petra Vuletin","PRAVILNIK","_","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[52,"Tomislav Kakša","PRAVILNIK","Poštovani, u pregledu vezano za sektor poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede primijećeni su  nedostaci, te na osnovu njih predlažem izmjene i dopune. Isto tako trebalo bi usporediti zvanja između srodnih i istih institucija, npr. Agronomski fakultet u Zagrebu – Poljoprivredni fakultet u Osijeku i to za sve sektore srednjoškolskog obrazovanja, ali i za osnovnoškolsko obrazovanje. \n\nOd četverogodišnjih programa u sektoru  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede navode se slijedeći  programi: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE, , POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR, POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI, te nedostaju: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR STOČAR, POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT, TEHNIČAR POLJOPRIVREDNE MEHANIZACIJE. (Poveznica: http://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353)\n Isto tako nedostaju noviji programi, a koje je potrebno ubaciti: \n1. program AGROTEHNIČAR koji objedinjuje i mijenja programe: Poljoprivredni tehničar opći, Poljoprivredni tehničar stočar i Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje ((Poveznica: http://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353)\n2. program AGROTURISTIČKI TEHNIČAR koji predstavlja kvalitetnu nadopunu postojećem sustavu obrazovanja u poljoprivredi, turizmu i ugostiteljstvu. Ta su obrazovna područja ujedinjena u tom novom nastavnom programu kao što su i ujedinjena u planu gospodarskog razvoja Hrvatske. (poveznica:http://www.asoo.hr/UserDocsImages/Nas\ntavni%20planovi%20i%20programi%201-9/1/agroturis\nticki_tehnicar.pdf)\n\nU četverogodišnjem programu POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta STOČARSTVO te nastavnog predmeta MEHANIZACIJA U BILJNOJ PROIZVODNJI, pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa \nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353\n\nU trogodišnjem programu STOČAR, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta MEHANIZACIJA U STOČARSTVU pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa\nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353\n\nU trogodišnjem programu POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta MEHANIZACIJA, pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa\nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[53,"Suzana Košak","PRAVILNIK","Poštovani, u članku 4. trebali biste upisati još jedan važan pojam NASTAVNIK/ICA RAZREDNE NASTAVE  jer po Vašem Nacrtu takve osobe ne postoje na papiru, ali ih u stvarnosti ima. Osim što ih niste uvrstili u članak 4., tim istima niste ni omogućili da se dodatno obrazuju u RH kako biste im pomogli ostvariti pravo na stjecanje visoke stručne spreme po koju su neki ravnatelji i neki učitelji išli u dragu nam Bosnu i Hercegovinu. Imate uvid u točan broj takvih NASTAVNIKA /ICA jer postoji centralni obračun plaća u kojem je za svakog točno napisana pripadajuća stručna sprema. Ako niste znali, ti isti NASTAVNICI sada imaju po dvadesetak / tridesetak godina radnog iskustva (i više),  spremni su se dodatno školovati u RH, ali koga briga za jednu ranjivu skupinu u društvu bez obzira o kojoj se skupini radi, jer je naše hrvatsko društvo prepuno ranjivih skupina koje se zbog nebrige i nestručnosti uvijek izgube negdje u nekom novom, važećem  sustavu. \nLiljana Kralj","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[54,"Darko Miloknoja","PRAVILNIK","Poštovani !\n\nVezano uz članak 14. i potrebne kompetencije za predavanje Informatike.\nViše je nego žalosno ljude koji su izdržali najveći teret uvođenja  Informatiku u školstvo, učitelje PTO, pogotovo one koji su u sustavu izbaciti s popisa stručnih osoba. Učitelje ne samo koji su godinama vodili učenike na informatička natjecanja nego osvajali i prva mjesta proglasiti nestručnima. Učitelje koji su zaslužili status mentora i savjetnika informatike proglasiti nestručnima. Još je jadniji sustav tko je jamio, jamio je. Kao što sam napisao neki od tih učitelja dobili su gore navedene statuse a  njihove kolege koji su za isto sakupili potrebne bodove i zatražili napredovanja, više ne mogu, jer su nestručni. Sada  još treba eliminirati njihove kompetencije za predavanje informatike. Većina tih ljudi održava informatičke sustave u školama ali polako već posustaju provocirani ovakvim mjerama. Uštedili smo školama  nemala sredstva za održavanje informatičke opreme. Integriramo nastavu tehničke kulture (robotike) i informatike. Kad nešto ne radi opet zovu nas. Ne treba li posebno naglasiti koje su kompetencije ljudi koji su tehnički potkovani. Ljudi koji su se  svojim odabirom zanimanja odlučili već u prvom koraku za rad s učenicima, a ne zato što što nisu imali posla u svom zanimanju. Stalnim usavršavanjem u sustavu što je najvažnije za nastavu ti učitelji su i podučavali svoje kolege. Prođe li ova glupost i mi  ćemo postati stvarno nestručni i nećemo više raditi poslove za koje nemamo kompetencije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[55,"Ivana Curic","PRAVILNIK","Obzirom da za svako radno mjesto postoji više vrsta stručnih naziva i titula koje su odgovarajuće za obavljanje posla, što se događa u slučaju otvorenog natječaja za zapošljavanje kada primimo više zamolbi i svatko od kandidata ima odgovarajuću stručnu spremu (po ovome popisu)? Dali netko od njih ima prednost u odnosu na druge kandidate po svojoj spremi?  Recimo, magistar edukacije engleskog jezika se javi na natječaj za posao učitelja engleskoga jezika u osnovnoj školi ali i magistra primarnog obrazovanja s pojačanim engleskim jezikom se isto javi. Ima li netko prioritet sa svojom diplomom? Preporučujem da se u ovaj pravilnik stavi 2-3 rečenice o tome, odnosno jesu li izjednačeni u potpunosti. Navedena situacija zbunjuje dosta djelatnika i mnogi ne znaju kako postupiti prilikom zapošljavanja i razmatranja zamolbi. Ovaj dodatak bi olakšao posao a svi bi se mogli pozvati na ovaj pravilnik i na tu rečenicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[56,"Dijana Novak","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\n\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[57,"Tamara Jozinović","PRAVILNIK","Poštovani.\n\nJavljam se kao magistra informatologije koja je zvanje stekla na Filozofskom fakultetu u Osijeku.\nSmatram da se u Pravilnik treba uvesti zvanje informatologa kao kompetentno za stručne suradnike knjižničare s obzirom da informatolozi imaju dovoljan broj ECTS bodova pri završetku studija vezanih uz poslovanje knjižnica.\nTakođer smatram da bi trebalo naglasiti da samo knjižničari, bibliotekari te informatolozi mogu raditi u knjižnicama. Trebalo bi u Pravilnik uvesti da nitko osim navedenih zanimanja ne može raditi u knjižnicama uz polaganje dopunskog studija knjižničarstva.\nČemu onda studiji bibliotekarstva, knjižničarstva i informatologije ako bilo koja osoba koja ima završeno visoko obrazovanje može raditi u knjižnici uz obvezu polaganja knjižničarskih predmeta na nekom dopunskom studiju?!\nNadam se da će konačno ovo biti uvedeno u pravilnik kako bi svi koji su završili (ili će tek završiti) navedene studije imali jasnu sliku koje su im mogućnosti zapošljavanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[58,"Sandra Kovacic ","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[59,"Sanela Tot","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[60,"Denis Karanušić","PRAVILNIK","Pregledavši Vaš nacrt pravilnika kao i dodane komentare na isti uočavam kako pojedine institucije, fakulteti, pojedinci uzimaju sebi za pravo biti jedini nositelji poučavanja u osnovnoj i srednjoj školi. Težimo kvaliteti poučavanja, ali ne zaboravimo da nije jedina kvaliteta obrazovanja imati formalnu stručnost završivši pojedine fakultete. Iz moje vlastite prakse rada u srednjoškolskom obazovanju doživljavam iz dana u dan nekvalitetno poučavanje pa čak i nestručno od osoba koje imaju odgovarajuću visoku stručnu spremu. Danas je, više nego ikad, znanje toliko dostupno na svim razinama da ograničavanje samo na pojedinu struku i na pojedinu visokoobrazovnu ustanovu ugrožava interdisciplinarost koja je u EU prisutna i kod obrazovanja u osnovnom i srednjoškolskom sustavu. Kvaliteta i kompetencije u EU su daleko više istaknute od samog završenog fakulteta i upravo te i takve kompetencije jamče kvalitetu. Npr. u Švedskoj stručnost se provjerava bez obzira na završeni fakultet. Svakako da prednost ili primat imaju osobe koje su završile fakultet koji \"garantira\" da će i u nastavi pokazati stručnost, kvalitetu i kompetenciju. \nNa kraju držim da se ostave ili dodaju pojedine interdisciplinarne stručne spreme i da se dade naglasak na stručnost prenošenja znanja i na vještine rada s učenicima kako kaže i naša stara narodna poslovica: \"Nije znanje, znanje znati, već je znanje, znanje dati.\n\nS poštovanjem, Denis Karanušić, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[61,"Vanja Horvat","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\n\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[62,"Ana Marciuš","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[63,"Ana Slavica","PRAVILNIK","Poštovani,\nmislim da je iz popisa zanimanja učitelja i nastavnika informatike nepravedno izostavljeno zvanje dipl.oecc - informatički smjer. (informacijski sustavi)  - i za one koji su diplomirali prije 1991., jer je i tada Ekonomski fakultet u Zagrebu - informatički smjer davao odlična informatička znanja.   \nIako je osnovno zvanje dipl ekonomist, kroz dvije godine informatičkog usmjerenja smo dobili  informatička znanja kroz sljedeće kolegije: Osnove informatike, Teorija sistema, Teorija informacija, Organizacija elektroničke obrade podtaka, Organizacija datoteka, Simulacija ekonomskih modela, Operacijska istraživanja, Informacijski sistemi, Projektiranje informacijskih sistema, Programiranje i programski jezici ( kroz 4 semestra)... \nSmatram da smo stekli dovoljno kompetencija za rad u osnovnoj i srednjoj školi, a mnogi su to i dokazali u dosadašnjem radu - posebno u nastavi programiranja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[64,"SILVANA PEŠUT VITASOVIĆ","PRAVILNIK","Tehnička kultura je nastavni predmet koji ukljućuje temeljna politehnička znanja. Prema tome dipl. ing. odnosno  magistri su više nego elokventni za obaljanje ovog posla, jedina mana im je možda preeduciranost u nekim područjima.\nSilvana Pešut Vitasović","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[65,"Odsjek za povijest umjetnosti FFZG","PRAVILNIK","Poštovani, \n\novim putem Vam se obraćamo kako bismo izložili svoje primjedbe i stajališta na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \nOdsjek za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu ima dugu tradiciju i krovnu poziciju u obrazovanju budućih predmetnih nastavnika koji su kompetentni izvoditi nastavu iz srednjoškolskoga predmeta Likovna umjetnost i drugih srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Od 2008. godine na Odsjeku za povijest umjetnosti izvodi se novi diplomski studij nastavničkoga smjera kojim se stječe titula magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti. Stoga je u nacrtu Pravilnika potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti dodati u sljedeće segmente: \n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja\n• Članak 9., Program: dizajner unutrašnje arhitekture, točka 8) povijest struke\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke\n• Članak 9., Program: grafički dizajner, točka 4) povijest struke\n• Članak 9., Program: industrijski dizajner, točka 7) povijest struke\n• Članak 9., Program: modni stilist, točka 9) osnove estetike\nMišljenja smo da je u prva dva gore navedena segmenta Pravilnika [Članak 6., točka 14; Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1] potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti staviti na prvo mjesto u predviđenoj tablici. Naime, cjelokupni program kojim se ova titula stječe usmjeren je upravo na stjecanje teorijskoga znanja iz svih polja povijesti umjetnosti i temeljitih nastavničkih kompetencija. Primjerice, studenti nastavničkoga smjera diplomskoga studija povijesti umjetnosti na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu tijekom diplomskoga studija stječu minimalno 60 ECTS iz pedagoških/nastavničkih kompetencija, od čega 30 ECTS metodike struke povijesti umjetnosti/likovne umjetnosti. Prema tako razrađenome programu, izrazito usmjerenome upravo na metodiku struke, ovaj program nudi temeljite i široke kompetencije svojim studentima te se time ističe ispred svih ostalih obrazovnih institucija u Hrvatskoj koje također nude srodne kadrove. \nSmatramo također da bi uz pojedine titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradi obavezno trebala stajati napomena »uz stečene metodičke i didaktičko-psihološko-pedagoške kompetencije«. To se prije svega odnosi na one titule iz kojih se ne može iščitati je li osoba tijekom školovanja stekla spomenute kompetencije. Radi se o sljedećim titualama:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: diplomirani povjesničar umjetnosti, magistar povijest umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti.\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke: diplomirani povjesničar umjetnosti (titula je vjerojatno greškom navedena dva puta pa bi to trebalo ispraviti)\nTakođer, ovim putem želimo istaknuti da se, pri preciziranju odgovarajuće vrste obrazovanja u ovom Pravilniku, treba pozornost obratiti i na to da su predmeti Likovna kultura (u osnovnoj školi) i Likovna umjetnost (srednja škola, gimnazijski program; srodni predmeti u stručnim školama) svojim nastavnim sadržajima i metodologijom posve različiti te da između njih ne postoji izražena vertikala obrazovanja kao što je to prisutno kod većine predmeta. Njihove specifičnosti odražavaju se i na razini obrazovanja nastavnoga kadra – tako su akademije likovnih umjetnosti više usmjerene na obrazovanje u osnovnoj školi (ali s dodatnim kompetencijama i za srednju školu), a filozofski fakulteti na srednjoškolsko obrazovanje. Stoga molimo da se uz sljedeće titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradu obavezno stavi napomena »uz stečene kompetencije iz metodike struke povijesti umjetnosti / likovne umjetnosti«:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: magistar/magistra likovne kulture, profesor likovne kulture\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: profesor likovne kulture, profesor likovnog odgoja.\nPotaknuti komentarima napisanima na navedenoj mrežnoj stranici na kojoj je objavljen nacrt Pravilnika, htjeli bismo upozoriti na potrebu dodatnoga opreza u njegovim daljnjim korekcijama. Naime, pojedini napisani komentari idu u pravcu toga da se titule magistar/magistra primijenjenih umjetnosti i magistar/magistra likovne pedagogije uvrste kao moguće razine obrazovanja (titule) za izvođenje pojedinih srednjoškolskih teorijskih predmeta iz likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti. Moramo pritom naglasiti da program Diplomskog sveučilišnog studija Primijenjenih umjetnosti koji se izvodi na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci uopće ne sadrži kolegije pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkih kompetencija  te ne nudi temelj kojim bi se taj prijedlog mogao udovoljiti. Prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nastavnik predmetne nastave u srednjoj školi mora imati odgovarajuće pedagoške kompetencije (čl. 105, stavka 7.). Kako navedeni program kojom se stječe titula magistar/magistra primijenjenih umjetnosti ne omogućava pedagoške kompetencije ona zasigurno ne bi smjela biti navedena u bilo kojim poslovima u kojima se ovakve kompetencije zahtijevaju, a zasigurno nikako u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 5, točka 27; čl. 6, točka 14;  čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti. \nTakođer, program Diplomskog sveučilišnog studija Likovna pedagogija na istoj Akademiji nudi kolegije nastavničkih kompetencija, ali su oni vezani izričito za osnovnoškolski predmet Likovna kultura  i kao takvi ne daju potrebne kompetencije za predavanje predmeta Likovna umjetnost (gimnazije, strukovne škole) i srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Prema spomenutom članku Zakona (čl. 105, stavka 7.). navedeni program kojim se stječe titula magistar/magistra likovne pedagogije također ne zadovoljava potrebne pedagoške kompetencije (metodiku struke). Iz svega navedenoga vidljivo je da su magistri likovne pedagogije kompetentni za predavanje predmeta Likovna kultura u osnovnim školama i stručnih predmeta u umjetničkim i strukovnim školama, ali ne mogu biti navedeni kao zanimanja u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 6, točka 14; čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti). \nObzirom na provedeno reprogramiranje sustava visokoga obrazovanja uvođenjem novih reformiranih programa i važnost preciznog definiranja kompetencija, standarda zanimanja i standarda kvalifikacija unutar hrvatskog visokoobrazovnoga sustava, izuzetno nam je važno da titule koje se odnose na srednjoškolski predmet Likovna umjetnost i srodne teorijske predmete budu iskazane na pravilan način. Stoga ljubazno molimo da naše stručno stajalište razmotrite s posebnom pozornošću i uvažite iskazane primjedbe u doradama novoga Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nS poštovanjem,\n\nOdsjek za povijest umjetnosti\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[66,"Sunčana Simichen","PRAVILNIK","Udruga Alumni klub Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci\n\nU ime članova obraćam se kao predsjednica udruge Alumni klub Akademije primijenejnih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci jer se nisam mogla registrirati kao Udruga unatoč svim unesenim točnim podacima.\nImam primjedbe na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i \nstručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu i to u članku 5. točka 24., u članku 6. točka 14. i Strukovne škole te na članak 9.\nNaime na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti temeljem izdanih dopusnica MZOS-a, a nazivi koji se stječu završetkom istih uvršteni su u Integrirani popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (Narodne novine 50/2015).\nSmatram da zanimanje magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje)  ima odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nZbog navedenih razloga smatram da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje) trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u srednjim školama, strukovnim školama i umjetničkim školama u području likovne umjetnosti i svim srodnim područjima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[67,"Dražen Košmerl","PRAVILNIK","Poštovani,\nSmatramo da je nacrt dosta konfuzan i sa dosta pogrešnih naziva. Iz nacrta svakako treba izostaviti naziv magistar muzike jer on otvara mogućnost da osoba s bilo kojim završenim studijskim programom glazbene akademije može predavati sve glazbene predmete.  \nOpaska za predmet Glazbena kultura – svakako izostaviti opciju razredna nastava s pojačanim glazbenim. U Hrvatskoj je četiri studija Glazbene pedagogije i dovoljno je kadra iz te oblasti, kao i teoretičara i muzikologa koji mogu predavati ovaj predmet.\nOpaska za predmet Harmonika – svakako ujednačiti status sa ostalim instrumentima, dakle taj predmet može predavati isključivo akademski glazbenik-harmonikaš/magistar klasične harmonike. U Hrvatskoj već više od 20 godina postoji studij Klasične harmonike, koji je do danas obrazovao više od 50 akademskih glazbenika-harmonikaša. \n\nDražen Košmerl, Muzička akademija u Puli","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[68,"Maja Juković","PRAVILNIK","Poštovani,\npredlažem da se uvede u Pravilnik da nastavnički smjerovi imaju prioritet pri zapošljavanju u osnovnim i srednjim školama. Događa se da pored nastavnika koji se prijavio na natječaj, školski odbor zaposli inženjera jer on također udovoljava uvjetima natječaja, a Pravilnikom nije propisano da bilo koja od navedenih stručnih sprema ima prednost pri zapošljavanju. U tom kontekstu se postavlja pitanje svrhe nastavničkih smjerova jer ostale stručne spreme u pravilu mogu sudjelovati na tržištu rada u realnom sektoru ekonomije. S druge strane obrazovni stručnjaci se primarno školuju za rad u obrazovnom sustavu i time bivaju diskriminirani.\nSrdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[69,"Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU\nFILOZOFSKI FAKULTET\nIvana Lučića 3\n10000 Zagreb\n\n\nMinistarstvo znanosti, obrazovanja i sporta otvorilo je 25. siječnja 2016. na portalu e-Savjetovanja javnu raspravu o Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. Vijeće Filozofskoga fakulteta raspravljalo je o Nacrtu Pravilnika na svojoj sjednici od 18. veljače 2016. te na osnovi očitovanja pojedinih odsjeka podnosi sljedeći \n\nZAHTJEV\n\nNacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu dolazi u javnu raspravu u trenutku kada su okolnosti u hrvatskome znanstveno-istraživačkom i obrazovnom prostoru znatno izmijenjene i to (i) stupanjem na snagu nekoliko novih zakona; (ii) dovršetkom ciklusa vanjskoga vrjednovanja visokih učilišta te (iii) provođenjem bitnih reformi obrazovnoga sustava. \nIz Nacrta Pravilnika razvidno je da se velik dio odredaba Nacrta Pravilnika odnosi i na discipline koje se proučavaju i poučavaju na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, ustanovi s najduljom tradicijom znanstveno-istraživačkoga i nastavnoga rada u Republici Hrvatskoj. Od ukupno 24 osnovnoškolska predmeta te 27 srednjoškolskih predmeta koji se navode u Nacrtu Pravilnika njih 15, odnosno 17 predmetom su sveučilišnih studija i znanstvenih istraživanja na 23 odsjeka Filozofskoga fakulteta.\nBudući da je u proteklome razdoblju nemjerljivo porastao broj raznovrsnih studijskih programa koji iz različitih perspektiva, ponajviše interdisciplinarno, sagledavaju pojedina područja i predmete, očekivane su i intencije nositelja studijskih programa da se za različite vrste sveučilišnoga obrazovanja osiguraju što bolje prilike na tržištu rada. Takva raznolikost i brojnost programa, dobrodošla je s gledišta napretka u istraživanjima ili u dijalogu među disciplinama, ali ne smije dovesti do neravnoteže u tradicionalno kvalitetno ustrojenim studijima koji već desetljećima obrazuju nastavnike za pojedine predmete u osnovnoj i srednjoj školi.\nFilozofski fakultet, na temelju jednoglasne odluke Fakultetskoga vijeća, iskazuje podršku svim zahtjevima iznesenim i obrazloženim u očitovanjima odsjeka Filozofskoga fakulteta o Nacrtu Pravilnika koja su i objavljena na mrežnoj stranici e-Savjetovanja u okviru javne rasprave. \nPojedine odredbe Nacrta Pravilnika neprihvatljive su iz sljedećih razloga:\n\n1) Zakonsko-pravni razlozi\n\nZakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Pritom se, međutim, podrazumijeva da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja sljedećih zakonskih i pravnih odredaba i sukladnosti s njima:\n- U članku 105., stavku 7. Zakona o odgoju i obrazovanju propisuje se: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“\n\n- Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN 118/2009.) meritorno se utvrđuju posebnost i razdvojenost pojedinih disciplina, primjerice filozofije kao znanstvenoga polja u odnosu na druga polja u području društvenih i humanističkih znanosti, etike kao znanstvene grane u polju filozofije ili kroatistike kao znanstvene grane znanstvenoga polja filologije u odnosu na druge znanstvene grane u istome području, što je temelj za izvođenje i akreditaciju sveučilišnih studijskih programa.\n\n\n2) Znanstveno-istraživački i nastavni razlozi\n\nNije prihvatljivo da diplomirani učitelji i magistri osnovnoga obrazovanja s pojačanim programom iz određenih/odabranih predmeta poučavaju u višim razredima osnovne škole jer nemaju dovoljno stručnih znanja i nisu kvalificirani za izvođenje pojedinih predmeta. \nStručnost u pojedinome predmetu pretpostavlja završetak odgovarajućega sveučilišnog studija koji sadržajem i opsegom ima jasno definiranu jezgru struke/predmeta u odgovarajućem znanstvenom području i polju. Takav studij izvodi se u jedinstvu znanstveno-istraživačkoga i nastavnoga rada odgovarajućega broja nastavnika izabranih u znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja u znanstvenim područjima, poljima i granama za koji je matična ustanova nadležna, sukladno Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN 118/2009.)\nNaprotiv, studiji koji su pretežito interdisciplinarno ustrojeni svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu sukladni ni istovrsni studijskim programima s jasno utvrđenom – sadržajem i opsegom – jezgrom struke te se ne mogu komutativno koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave u pojedinim predmetima.\n\n3) Nekonzistentnost Nacrta\n\nNekonzistentnost Nacrta očituje se u pogrešno navedenim akademskim nazivima i u nepotpunim popisima akademskih naziva te odgovarajućih temeljenih studijskih programa pri čemu svakom predmetu vrlo često ne odgovara njegova referentna znanstvena disciplina. \nS obzirom na velik broj pogrešaka i propusta u Nacrtu Pravilnika uočenih u segmentima koji se odnose na poučavanje predmeta, npr. Hrvatski jezik, Engleski jezik, Ruski jezik, Likovna kultura, Informatika, Filozofija, Etika, razvidno je da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta RH prilikom sastavljanja predloženoga Nacrta Pravilnika nije konzultiralo odgovarajuće sveučilišne sastavnice koje provode studijske programe koji se u Nacrtu Pravilnika navode. Kao zainteresiran dionik s najvećim brojem studijskih programa za predmete koji su navedeni u nacrtu Pravilnika, izražavamo žaljenje što Ministarstvo nije zatražilo mišljenje akademske zajednice jer se time mogao izbjeći niz netočnih i nepotpunih informacija te neprihvatljivih prijedloga. Uostalom, Kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata u čl. VI. predviđa takvu mogućnost pa smatramo propustom to što ju Ministarstvo nije iskoristilo.\n\n Zaključak i zahtjev\n\n Iako uvažavamo potrebu donošenja pravilnika u području odgovarajućih zvanja nastavnika i učitelja, s obzirom na navedene primjedbe te osobito imajući u vidu vrlo bitne aktualne reformske procese u području obrazovanja, zahtijevamo od Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta da odgodi donošenje Pravilnika, razmotri primjedbe i prihvati prijedloge Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu kao najsnažnijega i najzastupljenijega dionika u obrazovanju nastavnika za predmetnu nastavu u osnovnoj i srednjoj školi. To bi omogućilo kvalitetniju pripremu Nacrta Pravilnika, izmjenu postojećih neopravdanih prijedloga, doradu nekonzistentnih i ispravak netočnih navoda u Nacrtu. I konačno, takav izmijenjeni i dorađeni Pravilnik bio bi usklađen s recentnim zakonskim propisima te bi pratio tijek reformi, a na dobro cjelokupnoga hrvatskog obrazovnog sustava.\n\n\nU Zagrebu 25. veljače 2016.      DEKAN\n\n\n        Prof. dr. sc. Vlatko Previšić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[70,"Ana Zlatunić","PRAVILNIK","Poštovani, kao i ostali kolege diplomirani crkveni glazbenici – profesori crkvene glazbe, smatram da smo nepravedno i, iskreno se nadam, slučajno i nenamjerno izostavljeni iz popisa predavača u osnovnim i srednjim općeobrazovnim školama te osnovnim i srednjim glazbenim školama. Temeljem popisa položenih predmeta smatram da imamo itekako dobre kompetencije za rad u navedenim institucijama. S nadom u pozitivan ishod, srdačno Vas pozdravljam!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[71,"BOŠKA MUNIVRANA DERVIŠBEGOVIĆ","PRAVILNIK","U članku 5. u stavku 27. treba dodati: fonetičar- rehabilitator slušanja i govora; te u točki 3. istog stavka (27.) treba dodati profil stručnjaka: profesor fonetike/diplomirani fonetičar/magistar fonetike – rehabilitator slušanja i govora. Također u članku 8. u stavku 3. treba dodati: fonetičar- rehabilitator slušanja i govora.\nObrazloženje:\nNastavnim usmjerenjem fonetičar rehabilitator slušanja i govora obrazuju se stručnjaci za rad u ustanovama za dijagnostiku i rehabilitaciju osoba oštećena sluha i govora te u posebnim školama za takvu djecu. Zatim za praćenje slušnog i govornog statusa i razvoja djece u predškolskim i školskim ustanovama da se na vrijeme otkriju slušne i govorne teškoće i da se djecu uputi na rehabilitaciju te za kontinuirano praćenje djece s ugrađenom umjetnom pužnicom. Njihove kompetencije podrazumijevaju, osim rehabilitacije slušanja i govora, praćenje slušnog i govornog statusa i razvoja djece u predškolskim i školskim ustanovama da se na vrijeme otkriju slušne i govorne teškoće i da se djecu uputi na rehabilitaciju te su posebno kompetentni za kontinuirano praćenje djece i odraslih osoba s ugrađenom umjetnom pužnicom te kompetencije za razvoj programa i građe za slušno govornu dijagnostiku osoba s teškoćama  slušanja i govora.\nU osnovnoj školi Poliklinike SUVAG, u Zagrebu, u individualnom procesu rehabilitacije slušanja i govora, rade stručnjaci nekoliko profila: fonetičari, logopedi i defektolozi. Svi oni pacijentima s poremećajima slušanja i govora, govorno-jezičnim teškoćama i teškoćama komunikacije, pružaju zdravstvene usluge primjenjujući iste rehabilitacijske postupke prema načelima Verbotonalne (VT) metode. Velik broj naših učenika se integrira u redovne osnovne škole, a također nastave školovanje u  raznim srednjim školama. Budući da kao stručnjaci, fonetičari, sudjeluju u procesu obrazovanja djece s teškoćama slušanja i govora dok se nalaze u osnovnoj školi Poliklinike SUVAG, nema razloga da ne budu i stručni suradnici u osnovnim i srednjim školama.\nPoliklinika SUVAG je ustanova poznata diljem svijeta, ne samo na ovim našim prostorima, po svojoj jedinstvenoj metodi rehabilitacije slušanja i govora. Svoj postanak duguje originalnoj znanstvenoj misli akademika Petra Guberine  i njegovih suradnika fonetičara, lingvista,  liječnika,  glazbenih i  plesnih pedagoga, učitelja   i  drugih. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, 1961. godine utemeljio je Katedru za primijenjenu i teorijsku fonetiku kao posve novi studij, proizašao iz potrebe za obrazovanjem stručnjaka koji će u svom radu moći primjenjivati polazišta tako različitih disciplina kao što su lingvistika, stilistika, književnost, scenska umjetnost, glazba, pokret, neuroznanost, otorinolaringologija, psihologija, akustika… Time je s jedne strane ostvareno dovoljno kvalitetno polazište za daljnji razvoj i primjenu verbotonalnog sistema, a s druge utemeljen fonetski pristup u razumijevanju gramatike, književnosti, stilistike i ostalih  sastavnica hrvatskog književnog jezika,  kasnije je osnivanjem škole govorništva, studij fonetike još upotpunjen. Zbog ovog originalnog, multidisciplinarnog pristupa,   program  studija fonetike  Zagrebačkog sveučilišta uskoro postaje u svijetu poznat kao “Zagrebačka škola fonetike“.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[72,"Marjan Krajna","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Uvaženi,\n\nkoristim priliku predložiti nadopunu s obzirom da je u tijeku izmjena i dopuna  „ Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu“ \nKak sva zanimanja traže adekvatnu stručnu spremu te adekvatan stručno pedagoški kadar predložio sam neke nadopune. \nŽelja nam je imati Pravilnik koji omogućava zapošljavanje osobama s adekvatnom stručnom spremom. Smatramo da stručna sprema treba biti navedena slijedom kompetencija po principu primarne vrste obrazovanja za određeni predmet, a potom navesti i ostale odgovarajuće vrste obrazovanja. \nPotrebno je izostaviti općeniti naziv magistar muzike jer obuhvaća sva zvanja koja se mogu steći na Muzičkoj akademiji, što otvara mogućnost rada nestručnog kadra. Budući da je prema postojećim zakonskim propisima poslodavac dužan zaposleniku na neodređeno nepuno radno vrijeme ponuditi nadopunu satnice, stručna sprema propisana na ovaj način, otvara mogućnost da, na primjer, nastavnik klavira  može izvodi nastavu solfeggia i sl.\n\n\nU osnovnim plesnim školama za nastavnika predmeta :\n1) klasični balet:\nsveučilišni prvostupnik baletne pedagogije                                                                                                                                                                                                                                                      \nplesač klasičnog baleta (za škole suvremenog plesa);                                                                                                                                                                                                                          \nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom (za školu klasičnog baleta)                                                                                                                                                                        \nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom  \n\n2) povijesni plesovi:\nsveučilišni prvostupnik baletne pedagogije                                                                                                                  \nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom\n\n3) karakterni plesovi:\nsveučilišni prvostupnik baletne pedagogije                                                                                                                            \nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom\n\n4) osnove klasičnog baleta:\nplesač klasičnog baleta                                                                                                                                                                        \nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom\n\n5) ritmika:\nplesač suvremenog plesa                                                                                                                                                                                    \nplesač edukacijskog smjera\n\n6) ples:\nplesač suvremenog plesa                                                                                                                                                                    \nplesač suvremenog plesa s umjetničkom plesnom scenskom praksom;                                                          \nplesač edukacijskog smjera s umjetničkom plesnom scenskom praksom\n\n7) suvremeni ples:\nplesač suvremenog plesa                                                                                                                                                                    \nplesač suvremenog plesa s umjetničkom plesnom scenskom praksom;                                                          \nplesač edukacijskog smjera s umjetničkom plesnom scenskom praksom\n\n8) Glazbena kultura (solfeggio):\nmagistar/magistra teorije glazbe ( magistar mus.)                                                                                                                \nmagistar teorije                                              "}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[73,"Sveučilište u Zagrebu Muzička akademija","PRAVILNIK","Primjedbe Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu\n\nMuzička akademija  je u siječnju 2014. godine, na zahtjev MZOSa, dostavila popis vrste obrazovanja (studijskih programa) i usporedbu starih sa novim zvanjima i studijskim programima koje nudi Muzička akademijae Sveučilišta u Zagrebu. \nSmatramo da je taj popis relevantan za područja obuhvaćena članak 5, točka 23, Glazbena kultura, članak 6, točka 8, Glazbena umjetnost, te članak 9 Glazbene i plesne škole u domeni obrazovanja koje nudi naša visokoškolska institucija, stoga ne bismo komentirali kvalifikaciju svaki pojedini predmet.\nUpozoravamo da su sukladno Zakonu o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju (NN 107/2007) te Integriranome popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica koje je objavio Rektorski zbor (NN 50/2015)  području 7.03 Glazbena umjetnost, akademski nazivi vezani uz polja, odnosno grane (magistar/magistra muzike, magistar/magistra glazbene pedagogije), a ne studijske programe (npr. magistra muzike-klavir) stoga je nužno da se uz oznaci akademskog stupnja naznači studijski program koji nudi potrebne kompetencije za predavanje pojedinog predmeta u nastavi. Primjerice: kao nastavnik klavir u osnovnoj glazbenoj školi može raditi magistar/magistra muzike (mag.mus.) koji je završio Integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij Studij za instrumentaliste; smjer: Klavir (sa završenim Pedagoškim modulom predmeta), odnosno odgovarajući studij na drugim visokoškolskim ustanovama.\nUjedno smatramo da je nužno odrediti prednost pri odabiru zaposlenika, prema našem popisu oni su posloženi prema redoslijedu prednosti tj. prvo označeni ima najbolje stručne kompetencije za određeni predmet. Primjerice u osnovnim glazbenim školama kao nastavnici klavira prednost imaju kandidati koji su završili studij klavira, zatim oni sa završenim studijem orgulja ili čembala. U prijedlogu Pravilnika to nije razvidno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[74,"Paško Županović","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":21908,"head":"U Splitu,  24.2.2016.\n\n\nOtvoreno pismo Ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH\n\n\nPoštovani Ministre, cijenjene kolegice i kolege, cijenjeni građani,\n\nna stranicama središnjeg državnog portala [1] objavljen je  nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (u daljnjem tekstu Nacrt). On nudi rješenja koja nisu u skladu niti s postojećim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi [2] niti s idejama Cjelovite kurikularne reforme [3] koja proizlazi iz Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije [4].\n\nOvaj Nacrt  je izuzetno važan za budućnost Hrvatske, međutim on vrvi nelogičnostima i pogreškama i kao takav nije prihvatljiv. \nZbog toga predlažemo da se povuče. \n Nacrt sadrži:\na) dijelove koji bi bitno narušili kvalitetu obrazovanja,\nb) pogreške u povezivanju kvalifikacije nastavnika i nastavnih predmeta. Uz to, neki studijski programi iz Popisa akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica Rektorskog zbora [5], nisu uvršteni u Nacrt. \n\nPod a)\nNajlošiji dio Nacrta je izjednačavanje diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom i magistara odgovarajućeg predmeta. Njihove kvalifikacije koje proizlaze iz ishoda učenja bitno se razlikuju, što se već na prvi pogled vidi iz broja ECTS bodova studijskih kolegija povezanih s odgovarajućim nastavnim predmetom.\n\nNeki nastavni programi  diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom nisu dostupni javnosti. Za ilustraciju ove tvrdnje navodimo primjer predmeta Priroda koji se u Nacrtu isključivo povezuje s pojačanim predmetom Prirodoslovlje. Program  studija  diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja,  na koji se Nacrt poziva, nije moguće vrednovati jer nije dostupan javnosti. \n\nUsvajanje ovakvog pravilnika dovelo bi do toga da školovanje osnovnoškolskih nastavnika na sveučilišnim prirodoslovnim studijima postane nepotrebno. To je suprotno nastojanjima  izraženim u Strategiji obrazovanja znanosti i tehnologije, koja predviđa razvoj modernih studijskih programa za izobrazbu nastavnika informatike, tehnike, biologije, kemije, fizike i matematike, odnosno jačanju STEM (Science Technology Engineering Mathematics) područja. \n\nU tom smislu NOK [6] predviđa da se potrebna znanja iz prirodoslovlja definiraju prvenstveno kroz predmetne kurikulume sljedećih predmeta: priroda i društvo, priroda, geografija, biologija, kemija, fizika. Postoji ogroman prostor da se gradivo tih predmeta poveže i osuvremeni. Primjerice, iz Nastavnog plana i programa za osnovne škole [7], već je na prvi pogled vidljivo da predmet Priroda, koji se trenutno poučava u 5. i 6. razredu osnovne škole, a za kojeg se u preambuli kaže da pridonosi stvaranju učenikove cjelovite slike o svemu što nas okružuje u svijetu, zapravo to ne čini. \n\nStavak (3) članka (3) Nacrta ozbiljno dovodi u pitanje smisao Pravilnika, jer dopušta nestručnim osobama da drže nastavu, budući da  glasi: Iznimno od stavka 1. ovog članka poslove nastavnika mogu obavljati i osobe s drugom vrstom obrazovanja ako je to propisano nastavnim planom/kurikulumom. \nNužno je u članak 3 ugraditi odredbu po kojoj nastavu određenog predmeta mogu držati samo nastavnici koji su položili  metodike dotičnog predmeta.\n\nČlanak 11 ima intenciju zadržati neodgovarajući nastavni kadar bez njihovog doškolovanja. Da bi se to izbjeglo predlaže se da  on glasi: Osobe koje se na dan stupanja na snagu ovoga pravilnika zateknu u radnom odnosu na neodređeno radno vrijeme u osnovnoškolskoj ili srednjoškolskoj ustanovi, a nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Pravilnikom, trebaju u roku od 5 godina steći kvalifikaciju u skladu s ovim Pravilnikom. \n\n\n\nPod b)\nGlede pogrešaka  u povezivanju kvalifikacije nastavnika i nastavnih predmeta kao primjer navodimo predmet Fizika.\nPo nacrtu Pravilnika, predmet Fizika u osnovnoj školi mogu predavati i profesori matematike što je sasvim suprotno članku 105. stavka  6. točke a) spomenutog zakona [2]. Važno je napomenuti da magistri matematike na sveučilištima u "}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[75,"IVANA CVITAN","PRAVILNIK","Poštovani, \nu nacrtu Pravilnika nema riječi o zdravstvenim smjerovima (farmaceutski i sanitarni tehničar). Molimo da u razmatranje uzmete stručnost diplomiranog inženjera prehrambene tehnologije za držanje nastave iz sljedećih predmeta, za koje su stručni dipl.ing.biotehnologije: Uvod u laboratorijski rad,  Opća kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Pretrage voda i Biokemija. Za navedene predmete smatram da je dipl.ing.prehrambene tehnologije stručan i sposoban  isto kao dipl.ing.biotehnologije i dipl.ing.kemijske tehnologije. Molimo Vas da razmotrite ovaj prijedlog i omogućite izjednačavanje prehrambenog inženjera s inženjerom biotehnologije, s obzirom na,  u potpunosti jednak opseg odslušanih i položenih kolegija iz gore navedenih područja.\nLijep pozdrav.\nAktiv nastavnika stručnih predmeta Medicinske škole u Šibeniku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[76,"TETYANA FUDERER","PRAVILNIK","ODSJEK ZA ISTOČNOSLAVENSKE JEZIKE I KNJIŽEVNOSTI\nFILOZOFSKI FAKULTET\nSVEUČILIŠTA U ZAGREBU\nI. Lučića 3\ndr. sc. Tetyana Fuderer, izv. prof., pročelnica Odsjeka za istočnoslavenske jezike i književnosti\n\nOdsjek za istočnoslavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu upućuje primjedbe i prijedloge na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu:\n\nPRIJEDLOZI IZMJENA čl. 5., st. 5. i 12. Nacrta Pravilnika:\n\nPrijedlog novog teksta: \n\nČlanak 5., st. 5.\na) profesor ruskog jezika i književnosti\nmagistar / magistra edukacije rusistike\nb) magistar / magistra  rusistike\nc) ---\n\nOBRAZLOŽENJE: U čl. 5. pod t. 5. „Ruski jezik“ navodi se da ruski jezik u osnovnoj školi može predavati sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) rusistike, što proturječi programu preddiplomskog sveučilišnog studija Ruskog jezika i književnosti (dvopredmetni) za koji je MZOŠ izdao dopusnicu (Klasa: UP/I-602-04/05-16/218; URBROJ: 533-07-05-2).\n\nČlanak 5., st. 12.\na) profesor odgovarajućeg jezika i književnosti\nmagistar / magistra edukacije odgovarajućeg jezika\nb) magistar / magistra odgovarajućeg jezika\nc) ---\n\nOBRAZLOŽENJE: U čl. 5. pod t. 12. „Ostali jezici“ navodi se da ostale jezike u osnovnoj školi može predavati sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea), što, u slučaju ukrajinskog jezika koji se izvodi u osnovnim školama (a može se izvoditi i u srednjim školama) kao jezik nacionalne manjine, proturječi programu preddiplomskog sveučilišnog studija Ukrajinskog jezika i književnosti (dvopredmetni) za koji je MZOŠ izdao dopusnicu (Klasa: UP/I-602-04/05-16/509; URBROJ: 533-07-05-2).\n\nČlanak 6., st. 21.\n- magistar / magistra edukacije rusistike\n- magistar / magistra rusistike\n- magistar / magistra ruskog jezika i književnosti\n- diplomirani rusist\n- profesor ruskog jezika i književnosti\n\nOBRAZLOŽENJE: Smatramo da u čl. 6. koji se odnosi na odgovarajuće vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama pod t. 21. „Ruski jezik“ treba dodati magistar / magistra edukacije rusistike i magistar / magistra rusistike.\n\nPRIMJEDBE I PRIJEDLOZI:\nČlanak 6.\nU čl. 6. narušena je logika navođenja odgovarajućih vrsta i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama. Budući da je prema \"Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje\" na srednjoškolskoj razini predviđena nastava manjinskih jezika predlažemo da se, kao i u čl. 5., uvrsti točka „Ostali jezici“ pod kojom će biti navedene odgovarajuće vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[77,"Romsko nacionalno vijeće","PRAVILNIK","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu nije određena stručna sprema za učitelje i nastavnike koji će držati nastavu iz predmeta Njegovanje jezika i kulture romske nacionalne manjine (model C), a čiji je kurikulum u izradi. Ovaj bi Pravilnik trebao propisati vrstu obrazovanja za nastavnike koji će predavati ovaj predmet.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[78,"Danijel Eskeričić","PRAVILNIK","Postoji li stručna osoba u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta koja može tumačiti kompetentnost učitelja?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[79,"Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Splitu","PRAVILNIK","SVEUČILIŠTE U SPLITU\nFILOZOFSKI FAKULTET U SPLITU\nODSJEK ZA FILOZOFIJU\nProf. dr. sc. Mislav Kukoč, pročelnik Odsjeka\n\nSplit, 25. veljače 2015.\nPrijedlog izmjena čl. 6. st. 3., 4. i 5. Pravilnika:\n\nPrijedlog novog teksta: \n\nČlanak 6. \n3) etika: \nmagistar filozofije \nmagistar edukacije filozofije \ndiplomirani filozof \nprofesor filozofije \n\n\n4) etika i kultura: \n\nmagistar filozofije \nmagistar edukacije filozofije \ndiplomirani filozof \nprofesor filozofije \n\n5) filozofija: \nmagistar filozofije \nmagistar edukacije filozofije \ndiplomirani filozof \nprofesor filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[80,"Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Splitu","PRAVILNIK","Odsjek za filozofiju\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Splitu\nSinjska 2, 21000 Split\nSplit, 25. veljače 2016. \n\nUključujući se u javnu raspravu članovi Vijeća Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u  Splitu, na svojoj 5. redovitoj sjednici ak. god. 2015/2016. održanoj 25. veljače 2016. godine razmotrili  su Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, te predložili izmjene glede filozofije i filozofske grupe predmeta: etika, etika i kultura (čl. 6. Nacrta Pravilnika). Naš prijedlog je da predmete filozofija, etika i etika i kultura mogu predavati samo nastavnici u stručnom zvanju: magistar filozofije, magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije.\n\nObrazloženje: \n\nNacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, upućen u javnu raspravu, propisujući odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave filozofskih predmeta Filozofija, Etika i Etika i kultura iz nerazumljivih razloga dezavuira kako navedene filozofske predmete tako i sveučilišni studij filozofije koji jedini pruža stručne i pedagoške kompetencije za izvođenje nastave iz spomenutih predmeta. Naime, za razliku od drugih predmeta koje, prema čl. 6. Nacrta Pravilnika, mogu predavati samo nastavnici s odgovarajućom stručnom kvalifikacijom (npr. sociologiju diplomirani sociolog magistar sociologije,  profesor sociologije, a jednako se određuje i za psihologiju, povijest, povijest umjetnosti itd.), prema istome filozofiju bi mogli predavati ne samo filozofi (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) nego i politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije), teolozi (diplomirani teolog), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog)!? Dok Nacrt Pravilnika ispravno određuje da logiku, kao jednu od temeljnih filozofijskih disciplina, smiju predavati samo filozofi, na drugoj strani, etiku, također temeljnu filozofijsku disciplinu, prema istome, mogu predavati osobe različitih profila i kvalifikacija, uz jedino kompetentne filozofe (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) i teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog) te kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog).  \n\nPridružujući se sukladnim stavovima Hrvatskog filozofskog društva i drugih odsjeka za filozofiju hrvatskih sveučilišta, nastavnici i studenti Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu traže da se u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, filozofija dovede u ravnopravan položaj s ostalim studijima i strukama, na način da filozofiju i druge filozofske predmete (Logika, Etika, Etika i kultura) smiju predavati isključivo nastavnici s odgovarajućim kompetencijama: magistar filozofije, magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije. \n\n\n    Vijeće Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu\n                                                              \n                                                            Prof. dr. sc. Mislav Kukoč, pročelnik Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[81,"Katolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK","Katolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Zagrebu uključuje se u javno savjetovanje o Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu, sa sljedećim primjedbama i prijedlozima:\n\n1. Predlažemo da se, kao i do sada, omogući diplomiranim crkvenim glazbenicima predavanje Glazbene kulture u osnovnoj školi te da se slijedom navedenog  u članku 5. nacrta Pravilnika u rubrici 23. Glazbena kultura navede i „diplomirani crkveni glazbenik“.\n\n2. Budući da je nekadašnji diplomski studij crkvene glazbe sadržajno obuhvaćen integriranim studijem glazbene pedagogije na Muzičkoj akademiji, predlažemo da se diplomiranim crkvenim glazbenicima omogući:\n\n- predavanje Solfeggia i Teorije glazbe u osnovnim glazbenim i plesnim školama te da se slijedom navedenog u članku 9. nacrta Pravilnika, Osnovne glazbene škole u rubrici 1. Solfeggio i rubrici 2. Teorija glazbe te u istom članku Osnovne plesne škole u rubrici 8. Glazbena kultura (solfeggio) navede „diplomirani crkveni glazbenik“.\n\n- predavanje glazbene umjetnosti u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama, osnovnim plesnim školama, srednjim plesnim školama te srednjim glazbenim školama, te slijedom navedenog u nacrtu Pravilnika članku 6. rubrici 8. Glazbena umjetnost, Članku 9. Osnovna plesna škola, rubrici 12. Glazbena umjetnost, čl. 9. Srednja plesna škola, rubrici 13. Glazbena umjetnost te čl. 9. Srednja glazbena škola, rubrici 1. Glazbena umjetnost navede i „diplomirani crkveni glazbenik“.\n\n- predavanje skupnog muziciranja (zbor) u osnovnim glazbenim školama te srednjim glazbenim školama te slijedom navedenog u nacrtu Pravilnika u članku 9. Osnovna glazbena škola, rubrici 21. Skupno muziciranje (zbor, orkestar, komorna glazba) te članku 9. Srednja plesna škola, rubrici 31. Skupno muziciranje (zbor) navede i „diplomirani crkveni glazbenik“\n\n- predavanje solfeggia s osnovama ritma u srednjim plesnim školama te slijedom navedenog u nacrtu Pravilnika u članku 9., rubrici 24. Solfeggio s osnovama ritma navede i „diplomirani crkveni glazbenik“\n\n3. Predlažemo da se u članku 6. nacrta Pravilnika u rubrici 26. Vjeronauk navede i „magistar/magistra religijske pedagogije i katehetike“ s obzirom na činjenicu da je studijski program Religiozne pedagogije i katehetike zamijenjen novim studijskim programom Religijske pedagogije i katehetike. Sukladno tomu, promijenjen je i akademski naziv.\n\n4. Predlažemo da se i u članku 5. nacrta Pravilnika, rubrici 25. Vjeronauk, u kojoj se navode vrste obrazovanja za predavanje Vjeronauka u osnovnoj školi, unese identičan sadržaj iz rubrike 26. Vjeronauk članka 6. nacrta Pravilnika, s navedenom dopunom iz točke 3. ovog dopisa, točnije da se pobroje sljedeći akademski nazivi:\n„ 25. Vjeronauk u skladu s Ugovorima Vlade RH i vjerskih zajednica i odredbama članka 105. stavka 6. Zakona.\n\n\n   diplomirani kateheta \n   diplomirani teolog \n   diplomirani vjeroučitelj \n   magistar/magistra katehetike \n   profesor vjeronauka \n   magistar/magistra religiozne pedagogije i katehetike \n magistar/magistra religijske pedagogije i katehetike\n   magistar/magistra teologije \n \n\n\n5. Predlažemo da se rubrike 3. Etika, 4. Etika i kultura i 5. Filozofija  6. članka prihvate kako je navedeno u nacrtu Pravilnika. \n\n Dekan \nProf. dr. sc. Tonči Matulić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[82,"Jere Bilan","PRAVILNIK","Gdje su Pomorske škole u ovom pravilniku?\nJere Bilan, dipl. ing. strojarstva; Pomorska škola Zadar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[83,"Zdravka Tekić -Dadić","PRAVILNIK","Rok za javno savjetovanje treba produžiti i dati vremena struci da se uključi u sastavljanje prijedloga Pravilnika. Dakle, bez rasprave na stručnim viijećima pojedinih područja, nedopustivo je donositi ovako važne odluke.Što se tiče orguljaša i čembalista koji predaju klavir i primaju se na radna mjesta profesora klavira na neodređeno vrijeme, oni nemaju kompetencija za to; počevši od selekcije na prijemnom ispitu (svi znamo kako je teško proći prijemni ispit na klavirskom odjelu, koliko je jaka konkurencija i koliko je talenta, rada i ulaganja potrebno), do toga da se radi o tri potpuno različita instrumenta, od postave ruke do načina dobivanja tona. Prema tome bi i klaviristi mogli predavati orgulje i čembalo, a nikom nije ni palo na pamet da to stavi u prijedlog Pravilnika! Stručnog kadra u našoj struci ima dovoljno: svake godine diplomira dvadesetak klavirista na akademijama u Hrvatskoj (Zagreb, Split, Osijek). Gdje će raditi ako im mjesta zauzmu orguljaši i čembalisti?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[84,"Emilia Domazet","PRAVILNIK","Primjedba na članak 5. stavka 27.točka 4. / Stručni suradnik knjižničar\n\nU RH postoje tri fakulteta (Zagreb, Osijek, Zadar) na kojima se već godinama školuju knjižničari/bibliotekari koji nakon 5 godina školovanja dobivaju diplomu mag. knjižničarstva/bibliotekarstva, te ujedno stječu kompentencije za rad u bilo kojoj vrsti knjižnice. S obzirom na navedeno nedopustivo je, a samim time i degradirajuće za jednu struku da i dalje postoji odredba kojom se dopušta zapošljavanje nestručnog osoblja. To je sljedeća odredba: - završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.\nUvrštavajući gore navedenu odredbu omogućavate da se zapošljava nestručno osoblje bez kompentencija koje mag. knjižničarstva/bibliotekarstva stječe kroz svih 5 godina studija.\n\nS poštovanjem,\nEmilia Domazet","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[85,"Umjetnička škola Franje Lučića","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Svakako je potrebno izostaviti općeniti naziv magistar muzike bez dodatnih pojašnjenja jer obuhvaća sva zvanja koja se mogu steći na Muzičkoj akademiji, što otvara mogućnost rada nestručnog kadra. Budući da je prema postojećim zakonskim propisima poslodavac dužan zaposleniku na neodređeno nepuno radno vrijeme ponuditi nadopunu satnice, stručna sprema propisana na ovaj način otvara mogućnost, a možda i stvara obvezu, rada nastavnika neprimjerenih kvalifikacija u pojedinim nastavnim predmetima. Ukoliko se zadrži naziv (što je, s obzirom na naslove zvanja diplomaca Muzičke akademije, vjerojatno) treba ga kod svakog pojedinog predmeta pojasniti na sljedeći način: Magistar muzike sa završenim diplomskim studijem (naziv odgovarajućeg smjera).\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\nOBRAZLOŽENJE: \nKao i u svim nastavničkim zanimanjima, težimo što obrazovanijem kadru. \n1-4. Prva četiri navedena studija obuhvaćaju studij klasičnog baleta Sveučilišta u Zagrebu i druge  studije baleta izvan Republike Hrvatske. Na taj način su obuhvaćene sve nostrificirane diplome plesača i pedagoga klasičnog baleta.\n5. Navedeni studiji su pedagoškog usmjerenja te su pedagoška nadgradnja  plesnog obrazovanja. Zbog nepostojanja studija plesa u Republici Hrvatskoj do prije tri godine, neki plesni pedagozi završili  su navedene studije kako bi proširili svoje kompetencije i stekli visoku stručnu spremu iz pedagoškog područja.\nU Osnovnoj školi suvremenog plesa taj se nastavni predmet zove Klasični balet. Ovaj se predmet  po opsegu nastavnih sadržaja bitno razlikuje od predmeta  Klasični balet u Osnovnoj školi za klasični balet. Izvođenje nastave navedenog predmeta zahtijeva međutim jednake  kompetencije kao i za izvođenje nastave Klasičnog baleta u Školi za klasični balet.\n\n\n2) POVIJESNI PLESOVI\n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nPovijesni plesovi su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz povijesnih plesova.\n\n3) KARAKTERNI PLESOVI \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nKarakterni plesovi  su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz karakternih plesova.\n\n4) OSNOVE KLASIČNOG BALETA \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\nOBRAZLOŽENJE:\nOsnove klasičnog baleta je nastavni predmet u Osnovnoj školi suvremenog plesa Ane Maletić. . Ovaj se predmet  po opsegu nastavnih sadržaja bitno razlikuje od predmeta  Klasični balet u Osnovnoj školi za klasični balet. Izvođenje nastave navedenog predmeta zahtij"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[86,"Igor Vlajnić","PRAVILNIK","Poštovani!\nKomentar kolegice Martine Belković i kolegice Kiš-Žuvela prema mom mišljenju predstavlja jedan od pametnih, stručnih i kompetentnih komentara na ovom forumu. Naglašavam da je rasprava o glazbenim predmetima podijeljena na više članaka pa je možda najlogičnije komentirati ovdje.\nKao osoba koja nije u pedagoškoj djelatnosti, ali uz posjedovanje pedagoške struke i radnog iskustva u istoj, govorim i komentiram temeljem radnog iskustva u glazbenoj izvedbenoj umjetnosti. Mislim da je svima u obrazovanju važno shvatiti motive nas koji smo na tržištu rada za koje se obrazuju naša djeca.\nStoga najdobronamjernije apeliram na mjerodavne da potpuno ignoriraju kritičnu masu, cirkularna pisma, mobiliziranje prosvjetara na terenu po principu \"nas je više, bit će više lajkova\", te da se vode argumentima i stručnom logikom.\nGlazbeno obrazovanje ima za konačni cilj pripremu učenika za najviše razine učenja (visokoškolske ustanove). Bez obzira je li neki učitelj ili nastavnik u školi tijekom studija imao neki predmet, ne znači da je isti učitelj ili nastavnik kompetentan za predavanje tog predmeta u školi! Naime, studijski programi usmjeravaju studente u jednom ili dva pravca temeljem čega neki predmeti bivaju glavni, a neki sporedni. Nije moguće i nije prihvatljivo da sporedni predmeti na nekom studiju budu temelj kompetencije budućem obrazovnom djelatniku. \nIz navedenog razloga smatram da su pedagozi usmjereni pedagogiji (osnovna škola), a ostali studenti na Muzičkoj akademiji usmjereni na stručni aspekt koji je primaran i srednjoj školi.\nPostojeći prijedlozi o \"hijerarhiji\" ili tzv. prednosti pri zapošljavanju nažalost su loši i neproduktivni jer se odnose samo na određeni trenutak u kojem se netko zapošljava. Prema postojećim propisima, u slučaju nepostojanja stručne osobe, ravnatelj škole može (prema mom saznanju) privremeno povjeriti predavanje nekog predmeta osobi koja zakonski nije stručna. Ali, to mora tako i ostati. Ako je hijerarhija navedena ovako kako se predlaže u nekim komentarima moguć je npr. scenarij u kojem stručnija osoba ne može biti zaposlena jer je mjesto pripalo manje stručnoj osobi možda nekoliko mjeseci ranije. I takvo stanje onda postaje trajno.\nSmatram i predlažem da se hijerarhija u tom smislu mora revidirati početkom svake školske godine, kako bi uvijek iznova  pokrenuli proces optimalne raspodjele stručnog kadra u školi. Na ovaj način usmjerit ćemo djelatnike na područje njihove najveće kompetencije jer će tamo ostvariti i trajniju sigurnost zaposlenja, a naša će djeca dobiti najstručnije predavače.\nNadalje, rasprava se vodila i o crkvenim glazbenicima koji su, možda opravdano, željeli svoje mjesto pronaći u općeobrazovnoj osnovnoj školi. Takvi argumenti mogu imati uporište u stvarnosti. Ali predlagati iste stručnjake za rad u srednjoj glazbenoj školi predstavlja znatnu diskrepanciju između potreba školstva i realnosti obrazovanja na fakultetu.\nBojim se da je adekvatno sagledavanje stvarnosti i prihvaćanje istine moguće samo osobama s višim razinama znanja. Za primjer mogu navesti sreću nekog sportaša koji postigne dobar rezultat. Njegova sreća i mišljenje o sebi svakako je pozitivno. Ali u momentu kad susretne svjetskog rekordera mora prihvatiti da su mu sposobnosti ograničene. Ili će napredovati/vježbati (učiti!) dalje na višoj razini, ili neće moći biti prvak. Slično je i u obrazovanju. Naravno da netko tko je položio predmet niže razine smatra da je dobar i stručan, ali on zasigurno ne zna koliko manje zna od nekoga tko je završio višu razinu. Stoga svi argumenti takvih stručnjaka o svojim kompetencijama naprosto ne mogu biti relevantni. \nMožda je uputno, kako je i predloženo, pogledati razine predmeta na fakultetu: kako može solfeggio predavati osoba koja je imala C-razinu ako postoje osobe koje su imale A-razinu?\nKao dirigent, potpuno argumentirano i stručno naglašavam da predmet dirigiranje u srednjoj školi treba i mora predavati isključivo dirigent. Osnovni argument je činjenica da srednja glazbena škola priprema učenike za prijemni ispit čak i iz dirigiranja. Ako takvu pripremu vodi pedagog ili crkveni glazbenik, postavlja se opravdana bojazan da će učenik biti zakinut za nužno potrebno znanje. Jednako tako, skupno muziciranje u srednjoj školi treba biti povjereno dirigentu. Međutim, sve dok u listi stručnih osoba stoje osobe koje to nisu (kao zbog izvanrednih situacija) mi ćemo u stvarnosti imati nestručne predavače koji su metodom nasljedstva jednom zaposleni i više nema načina da se dovede stručnija osoba.\nJoš jednom molim da se revizija takve hijerarhije vrši početkom svake školske godine u tjednom zaduženju. U protivnom, zalažem se za potpuno brisanje manje stručnih razina znanja iz određenih predmeta. Ili jedno, ili drugo.  \nNapominjem da zaposlenje nikome neće biti ugroženo izbacivanjem nekih stručnjaka jer su zaposleni po važećim pozitivnim propisima u trenutku zaposlenja.\nU konačnici važno je znati da sam svjedok u struci kako nam iz škola izlaze učenici sa sve manjim znanjem stečenim u obrazovanju. Ne jedna stručna studija to potvrđuje. Mislim da ovaj pravilnik može učiniti kobnu pogrešku ukoliko ne primjeni ove napomene i zadrži princip \"svi mogu sve\" ili princip \"nas je više, vas je manje\". Nće nam pomoći nikakva kurikularna reforma ukoliko najčvršće ne zauzmemo stav predavati našoj djeci mogu samo najstručniji i najkompetentniji, a onima koji to nisu takva mogućnost, nažalost, mora biti uskraćena. To je surova, ali jedina održiva stvarnost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[87,"Osnovna umjetnička škola Matka Brajše Rašana","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":19715,"head":"Poštovani,\nobzirom da nam je svima cilj da u svim nastavničkim zanimanjima imamo što obrazovaniji kadar, željeli bismo da ovaj Pravilnik zaista pruži mogućnost zapošljavanja osobama sa završenim adekvatnim studijima za navedena radna mjesta. Smatramo da stručna sprema treba biti navedena redoslijedom kompetencija po principu primarne vrste obrazovanja za određeni predmet, a potom navesti i ostale odgovarajuće vrste obrazovanja. \nPotrebno je izostaviti općeniti naziv magistar muzike jer obuhvaća sva zvanja koja se mogu steći na Muzičkoj akademiji, što otvara mogućnost rada nestručnog kadra. Budući da je prema postojećim zakonskim propisima poslodavac dužan zaposleniku na neodređeno nepuno radno vrijeme ponuditi nadopunu satnice, stručna sprema propisana na ovaj način, otvara mogućnost da, na primjer, profesor flaute izvodi nastavu solfeggia i sl.\n\n \nČLANAK 5.\n23) GLAZBENA KULTURA\n1. Magistar glazbene pedagogije - Profesor glazbene kulture\n2. Magistar muzikologije - Diplomirani muzikolog\n3. Magistar glazbene teorije - Profesor teorijskih glazbenih predmeta\n4. Magistar muzike (kompozitor) – Akademski muzičar kompozitor\n5. Magistar muzike (dirigent) – Akademski muzičar dirigent\n6. Magistar crkvene glazbe\n\nOBRAZLOŽENJE: \nObzirom da na područje RH ima dovoljno kadra sa završenim adekvatnim studijima potrebnim za predavanje predmeta Glazbena kultura, smatramo da učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom glazbena kultura treba izostaviti jer se njihovo znanje ne može mjeriti s ostalim gore navedenim studijima.\n\nČLANAK 6.\n8) GLAZBENA UMJETNOST\n1. Magistar muzikologije - Diplomirani muzikolog \n2. Magistar glazbene pedagogije - Profesor glazbene kulture\n3. Magistar glazbene teorije - Profesor teorijskih glazbenih predmeta\n4. Magistar muzike (kompozitor) – Akademski muzičar kompozitor\n5. Magistar muzike (dirigent) – Akademski muzičar dirigent\n\n\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n2) POVIJESNI PLESOVI\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n3) KARAKTERNI PLESOVI \n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n\n4) OSNOVE KLASIČNOG BALETA \n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n5) RITMIKA\n1. Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa \n2. Plesač edukacijskog smjera\n3. Plesač suvremenog plesa s položenom metodikom\n4. Scenski plesač s položenom metodikom\n5. Plesač suvremenog plesa s umjetničkom plesnom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera, koji je stekao kompetencije za izvođenje nastavnih sadržaja predviđenih Nastavnim programom\n6) PLES \n1. Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa \n2. Plesač suvremenog plesa s pol"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[88,"Silvija Valand","PRAVILNIK","Poštovani, smatram da se u članku 9. koji se odnosi na osnovne glazbene škole za predmet klavir treba brisati diplomirani orguljaš i mag. muzike čembalist, naravno i opći naziv mag. muzike. Riječ je o 3 potpuno različita instrumenta, s različitim tehnikama sviranja, koji studij upisuju i bez završene srednje škole iz predmeta klavir. Na studiju se rade potpuno različita stilska razdoblja, i veći fokus im je na teorijskim predmetima nego na nastavi klavira. Nakon završetka studija kompetentniji su nastavnika predmeta harmonija, nego za klavir.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[89,"Martina Belković","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":21847,"head":"Poštovani!\nStručno vijeće učitelja i nastavnika teorijskih glazbenih predmeta Grada Zagreba, Karlovačke i Krapinsko-zagorske županije predlaže sljedeće izmjene:\n\nČlanak 5.\n23. Glazbena kultura\nmag. glazbene pedagogije, mag. glazbene kulture, mag. muzike (glazbena pedagogija), prof. glazbene kulture, mag. teorije glazbe, mag. muzike (teorija glazbe), mag. glazbene teorije, prof. teorijskih glazbenih predmeta\nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom, dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe, diplomirani muzikolog, prof. muzikologije; mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar kompozitor i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar kompozitor; mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar dirigent i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar dirigent; prof. crkvene glazbe, dipl. crkveni glazbenik s položenim pedagoškim predmetima\nsveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica glazbene pedagogije, diplomirani učitelj s pojačanim predmetom glazbena kultura \n\nObjašnjenje: diplomirani učitelji s pojačanim predmetom glazbena kultura ne mogu imati prednost pred kadrovima koji su diplomirali na muzičkim akademijama i prije toga pohađali šest godina osnovnu i četiri godine srednju glazbenu školu. Dirigenti i kompozitori s položenim pedagoškim modulom sigurno su kompetentni predavati ovaj predmet jer tijekom visokoškolskog obrazovanja stječu jednake kompetencije kao teoretičari. \n\n\nČlanak 6.\n8) Glazbena umjetnost\nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom, dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe, diplomirani muzikolog, prof. muzikologije\nmag. glazbene pedagogije, mag. glazbene kulture, mag. muzike (glazbena pedagogija), prof. glazbene kulture \nmag. teorije glazbe, mag. muzike (teorija glazbe), mag. glazbene teorije, prof. teorijskih glazbenih predmeta\nmag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar kompozitor i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar kompozitor\nmag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar dirigent i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar dirigent\nprof. crkvene glazbe, dipl. crkveni glazbenik s položenim pedagoškim modulom\n\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole\nOsnovne plesne škole\n8) Glazbena kultura (Solfeggio) \nmag. teorije glazbe, mag. muzike (teorija glazbe), mag. glazbene teorije, prof. teorijskih glazbenih predmeta\nmag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar kompozitor i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar kompozitor\nmag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom, akademski muzičar dirigent i prof. teorijskih glazbenih predmeta, diplomirani muzičar dirigent\nmag. glazbene pedagogije, mag. glazbene kulture, mag. muzike (glazbena pedagogija), prof. glazbene kulture \nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom, dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe, dipl. muzikolog, prof. muzikologije\n\n10) Korepeticija\nmag. muzike (klavir), akademski muzičar klavirist, prof. klavira\nmag. muzike (orgulje), akademski muzičar orguljaš \nmag. muzike (čembalo), akademski muzičar čembalist\nmag. muzike (dirigent), akademski muzičar dirigent, diplomirani muzičar dirigent\nmag. muzike (kompozitor), akademski muzičar kompozitor, diplomirani muzičar kompozitor\nmag. teorije glazbe, mag. muzike (teorija glazbe), mag. glazbene teorije, prof. teorijskih glazbenih predmeta\nmag. glazbene pedagogije, mag. glazbene kulture, mag. muzike (glazbena pedagogija), prof. glazbene kulture \n\nKomentar: prednost bi trebali imati klaviristi, orguljaši i čembalisti, nakon njih dirigenti, pa kompozitori i teoretičari te glazbeni pedagozi. Orguljaši i čembalisti smiju predavati klavir te su sigurno jednako kompetentni za izvođenje korepeticije kao i klaviristi.\n\n12) Glazbena umjetnost\nNapomena: predmet ne postoji u osnovnim plesnim školama, već u srednjima; točan je naziv predmeta Glazbena kultura u Nastavnom planu po programu Ane Maletić je pogrešno upisan naziv predmeta (u p"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[90,"Mirela Birčić","PRAVILNIK","Nadopuna teksta da se iza članka 10 dodaje novi članak koji glasi: \nOsnovna glazbena škola u kojoj, zbog nemogućnosti zapošljavanja učitelja određenog instrumenta na neodređeno radno vrijeme, radi osoba koja nema odgovarajuću stručnu spremu, po proteku 5 ili više godina od dana zapošljavanja može zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme.\nOBRAZLOŽENJE:\n Prihvaća se i podržava inicijativa Ministarstva obrazovanja i sporta koja je navedena u Pravilniku, da u osnovnim glazbenim školama na neodređeno radno vrijeme budu zaposlene osobe sa završenim i odgovarajućim stupnjem stručne spreme. Međutim, ovdje ističemo stanje u osnovnim glazbenim školama u manjim sredinama gdje je u određenim situacijama, tj. za određene instrumente nemoguće dobiti stručnu spremu koja je predložena u Pravilniku, a to je zvanje akademski glazbenik i/ ili magistar instrumenta, što je potpuno razumljivo s obzirom da za određene instrumente stručno obrazovanje završava vrlo mali broj ljudi. Od osoba koje završe visoko glazbeno obrazovanje većina u pravilu ostaje raditi u školama većih gradova ili raznim kulturnim institucijama (kazalište, simfonijski orkestar itd.)  To je jedan od razloga zbog kojeg osnovne glazbene škole nemaju mogućnosti zaposliti visokoobrazovani kadar.  Zbog toga se u osnovnim glazbenim školama zapošljavaju osobe sa završenom srednjom glazbenom školom na određeno vrijeme. Svakih pet mjeseci škola je dužna raspisivati natječaj za zaposlenje osoba sa odgovarajućom stručnom spremom te sa svakim novim raspisanim natječajem, škola gubi znatna financijska sredstva, a na natječaj se ne javlja nitko sa uvjetima koje predviđa ovaj Pravilnik. Tako u pojedinim školama rade osobe koje imaju pet ili više godina radnog staža na određeno vrijeme, kvalitetni su radnici te ih škola i dalje zadržava na njihovom radnom mjestu. Postoje škole u kojima su djelatnici sa srednje stručnom spremom osvojili visoke državne i međunarodne nagrade.  Nadalje, ističe se problem koji je vezan za osobe zaposlene na određeno vrijeme, a to je egzistencijalna nesigurnost. Smatramo da bi omogućavanjem zaposlenja na neodređeno uvelike poboljšali kvalitetu rada tih djelatnika, a samim time povećali standarde vezane za cjelokupno osnovno glazbeno obrazovanje.\n Dakle, predlažemo da se u Pravilniku nadopuni odredba koja će omogućiti da u osnovnim glazbenim školama, osobama koje rade pet ili više godina bez prekida, daje mogućnost zapošljavanja na neodređeno radno vrijeme u onoj školi u kojoj su radnici stekli dosadašnji radni staž.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[91,"Jelena Lončar","PRAVILNIK","Poštovani,\n\n\nPregledavajući novi prijedlog pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu primjećujem da  članak 5. točka 16. i 17. ne sadrže stručnu spremu diplomirani inženjer biologije i ekologije mora. \nJa sam dip. ing. biologije i ekologije mora sa završenom pedagoško-pdihološkom skupinom predmeta ( DPPO). Trenutno živim i radim u Zadru kao i nekoliko mojih kolega sa završenim istim smjerom, te imam trajno zaposlenje u školskoj ustanovi. U Zadru je zanimanje učitelja biologije i prirode deficitarno. \nUz Vaše odobrenje na prošlom sam roku uspješno položila stručni ispit iz biologije. Zbog moje ali i budućnosti svih polaznika smjera dip. ing. biologije i ekologije mora, nadam se da ćete uvažiti ovaj zahtjev.\nSrdačan pozdrav,\n\nJelena Lončar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[92,"Ana Ernoić - Milošević","PRAVILNIK","Osvrt na pravilnik\nSrednja škola „Arboretum Opeka“ u ime dipl. ing. agr. smjer Vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža\nPrema novoj nomenklaturi ovaj studijski smjer Agronomskog fakulteta u Zagrebu navodi se kao magistar inženjer hortikulture.\nKod nekih nastavnih predmeta uvrštena je kao zadovoljavajuća razina obrazovanja samo smjer VOP, a kod nekih samo mag.ing.hort. što se prepoznaje kao dva različita smjera, a radi se samo o staroj i novoj nomenklaturi, pa bi to trebalo ispraviti i nadopuniti.\nSmatramo da navedeni smjer VOP/mag.ing.hort. treba dodati kod slijedećih predmeta prema smjerovima:\nPoljoprivredni tehničar biljne proizvodnje – Opće ratarstvo; Opće voćarstvo i vinogradarstvo; Motori i \n                                                                              traktori; Mehanizacija u biljnoj proizvodnji; Zaštita bilja; \n                                                                              Sjemenarstvo s osnovama oplemenjivanja; Ustrojstvo \n                                                                             rada u biljnoj proizvodnji; Praktična nastava\nPoljoprivredni tehničar vrtlar – Zaštita bilja; Osnove voćarstva i vinogradarstva\n                        napomena: smatramo da za provođenje teorijske i praktične nastave Aranžiranja cvijeća\n                                              treba biti zastupljeni smjer VOP/mag.ing.hort. sa verificiranim dodatnim \n                                              specifičnim kompetencijama u vještinama aranžiranja za ovaj predmet\nPoljoprivredni tehničar opći – Zaštita bilja; Opće voćarstvo i vinogradarstvo; Poljoprivredna\n                                                     mehanizacija; Tržište; Praktična nastava\nPoljoprivredni tehničar fitofarmaceut – Zaštita bilja; Poznavanje poljoprivrednih kultura; Strojevi i\n                                                                       alati; Skladištenje poljoprivrednih proizvoda; Zaštita čovjekov \n                                                                       okoliša; Repromaterijal u poljoprivredi; Praktična nastava\nRatar – Opće ratarstvo; Motori i traktori; Mehanizacija u biljnoj proizvodnji\nVoćar, vinogradar, vinar – Opće voćarstvo i vinogradarstvo; Mehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu\n                                                i vinarstvu; Zaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu; Praktična nastava\nCvjećar –  napomena: smatramo da za provođenje nastave u predmetima Praktična nastava i \n                                        Aranžiranje treba biti zastupljeni smjer VOP/mag.ing.hort. ili smjerovi koji su\n                                        na fakultetu odslušali kolegije Cvjećarstvo i Dendrologiju ali za provođenje\n                                        nastavnih sadržaja potrebne su i dodatne verificirane specifične kompetencije\n                                        u vještinama aranžiranja.  Aranžiranje kao kolegij nije zastupljen na fakultetu\n                                        pa je za nastavnike nužno da kroz dodatno obrazovanje steknu\n                                        potrebne kompetencije za provođenje nastavnih sadržaja ovih predmeta.\nPoljoprivredni gospodarstvenik – Osnove voćarstva i vinogradarstva; Tržište; Mehanizacija, Praktična\n                                                            nastava\nAna Ernoić - Milošević","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[93,"Sveučilište u Rijeci","PRAVILNIK","Smatramo da ovaj Pravilnik ne treba donositi dok ne budu poznati ishodi projekata financiranih od strane Europskog socijalnog fonda kojima se uređuju standardi zanimanja i standardi kvalifikacija nastavničke profesije u skladu s Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom (npr. projekt STEMp - Razvoj modernih studijskih programa za izobrazbu nastavnika informatike, tehnike, biologije, kemije, fizike i matematike na temeljima razvoja Hrvatskog kvalifikacijskog okvira).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[94,"Jasna Krstović","PRAVILNIK","Poštovani šaljem Vam mišljenje NVOO:\n\n24. veljače 2016. Mišljenje NVOO o Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu\n\nMislimo da je predloženi nacrt Pravilnika utemeljen na ideji uvažavanja zatečenog stanja kojeg karakterizira velika raznolikost u razinama i vrstama obrazovanja stručnih djelatnika za rad u osnovnoj i srednjoj školi i učeničkom domu.\n\nNacionalno vijeće smatra da se obzirom na navedeni propis s pozicije njegove važnosti za cijeli sustav, a u pogledu predmeta normiranja, potrebno založiti za pristup u izradi provedbenog propisa koji bi implicirao njegovu razvojnu perspektivu, a koju u predloženom nacrtu Pravilnika ne vidimo.\n\nPodsjećamo da se u aktualnom trenutku nacionalne obrazovne politike događaju (barem) dva značajna procesa.\n\nNacionalno vijeće stoga preporučuje predlagatelju da povuče prijedlog nacrta Pravilnika i pokrene postupak izrade novog nacrta provedbenog akta o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, stručnih suradnika i odgajatelja u školskoj ustanovi i učenitkom domu koji će dugoročno utvrditi jasne uvjete i prioritete u zasnivanju radnog odnosa u odgojnoobrazovnim ustanovama odnosno koji neće biti podložan stalnim prijeporima u njegovoj provedbi.\n\nCIJELI TEKST MOŽETE NAĆI NA ADRESI:\nhttp://nvoo.hr/wp-content/uploads/2013/09/Mis%CC\n%8Cljenje-NVOO_nacrt-Pravilnika-o-odgovarajuc%CC\n%81oj-vrsti-obrazovanja.pdf","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[95,"Antonija Brodarec","PRAVILNIK","Poštovani,\nmolim da se iz članka 5. stavke 2. - Stručni suradnici u osnovnoj školi moraju imati sljedeću vrstu obrazovanja točke 4. koja se odnosi na stručne suradnike knjižničare ukloni tekst „završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja“, jer je uvredljiv za knjižničarsku struku. \n\nPotpuno je neprihvatljivo da se na radno mjesto knjižničara zapošljavaju ljudi sa neodogovarajućom visokom stručnom spremom. Tržište rada vrvi diplomiranim knjižničarima koji se nemaju priliku zaposliti jer se na radna mjesta stručnih suradnika - knjižničara u osnovnim i srednjim školama zapošljavaju osobe koje nemaju završen studij bibliotekarstva (knjižničarstva), već se umjesto toga primaju razni učitelji hrvatskog jezika i ostali koji nemaju nikakve veze sa knjižničarskom strukom. \n\nAko smatrate da jedan učitelj može biti knjižničar uz obvezu da stekne 60 ECTS-a iz temeljnih predmeta knjižničarstva, onda nema razloga da studij bibliotekarstva uopće postoji. Tako se može gledati i na druge struke. Ako stručni suradnici pedagozi i stručni suradnici psiholozi mogu biti jedino osobe koje su stekle visoku stručnu spremu iz polja pedagogije ili psihologije, a to je navedeno u istom članku i stavci, onda ne vidim kako se knjižničare, koji su također stručni suradnici, može tako diskriminirati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[96,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK","Primjedbe na Pravilnik unosim kao pojedinac (prof. dr. sc. Rudolf Scitovski- prorektor za znanost Sveučilišta u Osijeku) jer mi sustav ne dozvoljava da primjedbe unesemo kao Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.\n\nUzevši u obzir veliki broj pogrešaka i nedosljednosti smatramo da ovaj Pravilnik treba detaljno doraditi i produljiti vrijeme za podnošenje primjedbi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[97,"Ena Javor","PRAVILNIK","Poštovani,\njavljam se radi izmjene Pravilnika što se tiče knjižničarske struke. Naime, nastavnici hrvatskoga jezika konstantno se zapošljavaju na radna mjesta knjižničara pa predlažemo izmjenu da se samo diplomirani knjižničari mogu zaposliti na radno mjesto knjižničara. Ukoliko je nemoguće, onda molim da se uvede da se i na mjesto nastavnika hrvatskoga jezika može zaposliti osoba koja je završila knjižničarstvo. \n\nS tim problem knjižničarska struka bori se godinama. Hrvatski jezik i knjižničarstvo nisu ista zanimanja niti slična. Smatramo da je krajnje vrijeme da se to izmijeni!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[98,"Osnovna škola Ludbreg","PRAVILNIK","Dajmo primjedbu vezanu na osnovne glazbene škole:\n\nZa učitelja harmonike navedena su samo dvije mogućnosti: prof. harmonike i magistar muzike-harmonika.\nU sadašnjem pravilniku ima i prof. glazbe ili dipl. glazbenik neovisno o smjeru, koji je program harmonike završio na razini srednje stručne spreme, prof. glazbe i dipl. glazbenik (neovisno o smjeru) koji je imao harmoniku kao predmet u sklopu studija.\nU našoj školi u glazbenom odjelu dosta je radnih mjesta koja se već dvije godine odobravaju na jednu školsku godinu, pa nismo mogli zaposliti na neodređeno vrijeme neke od učitelja.  Jedan od slučajeva je da je učitelj ostavio rad na neodređeno u Zagrebu i došao raditi u našu školu jer se je očekivalo da će se, nakon jedne godine rada na određeno i nastavka daljnje potrebe, odobriti rad na neodređeno a to se nije dogodilo. Navedeni  učitelj je prof, glazbene kulture  i ima završenu Glazbenu školu Blagoja Berse Zagreb gdje je stekao srednju školsku spremu – glazbenik harmonikaš. Sad ispada da ga više nećemo moći zaposliti  duže od  5 mjeseci i to ako se netko ne javi s uvjetima koje predlažete. Smatramo da bi svakako trebalo proširiti predloženo sa dosadašnjim mogućnostima. To se odnosi i na ostale predmete u osnovnim glazbenim školama obzirom da je vrlo teško dobiti bilo kakve kadrove, pogotovo u manjim sredinama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[99,"Unione Italiana","PRAVILNIK","Predlažemo dopune kako slijedi: \nČlanak 4.\nU tekstu dodati:\nPoslove učitelja razredne nastave u osnovnim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine obavljaju učitelji razredne nastave, diplomirani učitelji razredne nastave, diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom i magistri primarnog obrazovanja koji su stekli stručnu spremu na jeziku talijanske nacionalne manjine.\n\nČlanak 5. Točka 6.\nU tekstu dodati:\nPoslove učitelja talijanskog jezika u osnovnim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine obavljaju profesori talijanskog jezika i književnosti, nastavnici talijanskog jezika i magistri edukacije talijanskog jezika i književnosti koji su stekli stručnu spremu na jeziku talijanske nacionalne manjine.\n\nČlanak 6. Točka 24\nU tekstu dodati:\nPoslove profesora talijanskog jezika u srednjim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine obavljaju profesori talijanskog jezika i književnosti i magistri edukacije talijanskog jezika i književnosti koji su stekli stručnu spremu na jeziku talijanske nacionalne manjine.\n\nČlanak 10.\nU tekstu dodati:\nNa radnom mjestu učitelja, nastavnika, profesora ili stručnog suradnika u osnovnim i srednjim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine mogu se zaposliti i osobe koje su odgovarajuću kvalifikaciju stekle u matičnoj državi Italiji uz rješenje Agencije za znanost i visoko obrazovanje o priznavanju inozemne visokoškolske kvalifikacije i bez ishodovanja dodatnih priznavanja inozemne stručne kvalifikacije u svrhu pristupa reguliranoj profesiji za rad na radnom mjestu učitelja, nastavnika, profesora ili stručnog suradnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[100,"Glazbena škola Slavonski Brod","PRAVILNIK","Poštovane kolege, javljam se u svezi članka 9. koji se odnosi na glazbene i plesne škole. Dano je puno dobrih sugestija, ali je isto tako i proliveno dosta bespotrebne žuči. Nije mi jasno zašto se  \"glođemo\" umjesto da zbijemo redove i napokon se predstavimo javnosti  kao profesionalci i složna grupacija?\nSvakako treba srediti nazive, titule i zvanja te korigirati netočno navedene akademske nazive i izbaciti nepotpune nazive (npr. magistar muzike bez specifikacije završenog studija).\nDva komentara su me se osobito dojmila - jedan je od gospođe Sanje Kiš Žuvela, a drugi od Glazbenog učilišta Elly Bašić. U našoj struci je puno različitih zanimanja, a opet vrlo sličnih. Imati znanje i znati ga prenijeti učenicima je vrlo zanimljiva kategorija o kojoj bi se svašta moglo reći. Znam da nisu svi teoretski odsjeci jednako teški, ali znam da nisu ni svi studenti  jednako sposobni i motivirani. Zbog toga mi se izuzetno sviđa prijedlog gospođe Kiš Žuvela i stupnjevanje koje je ona navela u tom prijedlogu. Nitko ne umanjuje znanje i vrijednost jednog magistra muzike - kompozitora, dirigenta ili teorije glazbe,  ali stvarnost se ne može gledati iz kuta Zagreba i velikih gradova.\nZašto to govorim?\nRavnatelj sam SGŠ u gradu koji je šesti po veličini u RH. Redovno, svakih pet mjeseci (strogo po Zakonu), raspisujem natječaj za teoretske predmete. Nikada mi se nije javio niti jedan dirigent, niti jedan kompozitor, a profesori teoretskih predmeta se ponekad jave, ali čisto informativno jer očekuju bolje mjesto u nekom većem gradu.\nMi u manjim sredinama smo sretni ako nam se jave profesori glazbene kulture odnosno mag. glazbene pedagogije i moram priznati da među njima ima sjajnih ljudi sa ogromnim znanjem i odličnim rezultatima. Tragedija je u tome što ti ljudi ne mogu ostvariti radni odnos na neodređeno vrijeme jer ne udovoljavaju sadašnjem Pravilniku o vrsti stručne spreme koji je još uvijek na snazi.\nProblem je i sa instrumentima tipa gitare i harmonike  gdje se upisuje jako mali broj studenata na Muzičke akademije. Mi u \"provinciji\" smo presretni ako možemo u osnovnoškolskom obrazovaju dobiti magistra muzike bilo kojeg teoretskog smjera sa završenom srednjom glazbenom školom harmonike ili gitare.  Mislim da tu ideju svako treba podržati jer već sada u Slavoniji nam nedostaje dvadesetak profesora gitare.  Svakako treba navesti da je profil akademskog muzičara kontrabasiste odnosno magistra muzike - kontrabas zalutao o OGŠ pod točkom br, 8 GITARA.\nŠto se tiče TAMBURE koja je napravila veliki pomak u zadnjih dvadesetak godina, svakako treba napraviti stupnjevanje i prvenstveno dati prednost magistrima muzike bilo kojeg teoretskog smjera sa završenom SGŠ tambure,  a tek onda prof. glazbene kulture/mag. glazbene pedagogije koji su imali tamburu u toku studija. \nDodatnih prijedloga i ideja ima još, ali se neću ponavljati jer su mnogi kolege o tome već dovoljno rekli. Nadam se da je ovo dobar put da napokon napravimo reda u svojoj struci na zadovoljstvo svih nas, a najviše na zadovoljstvo onih koji su svoj život posvetili glazbi i prenošenju svog znanja novim generacijama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[101,"Ružica Zucić","PRAVILNIK","Ružica Zucić, dipl. ing. prof. Savjetnik, voditeljica MSV,\nPoštovani, obraćam se u ime Međužupanijskog stručnog vijeća poljoprivredne struke za 14. i dio 16. županije u sastavu Poljoprivredno šumarska škola Vinkovci. Obrtničko industrijska škola Županja, Srednja škola Ilok, Srednja strukovna škola Vukovar i  Srednja škola Dalj.. Smatramo da su uslijed promjena naziva i titula nakon završenog fakulteta dogodili propusti pa neki nazivi nisu uvršteni u ovaj Pravilnik. \nNedostaje zvanje mag. ing. povrćarstva i cvjećarstva, stečeno na Poljoprivrednom fakultetu u Osijeku. \nU prijedlogu Pravilnika nedostaju zanimanja: Poljoprivredni tehničar stočar, Tehničar poljoprivredne mehanizacije, Agroturistički tehničar        ( međustrukovno zanimanje) i eksperimentalni Agrotehničar pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja. \n U prijedlogu Pravilnika nedostaju izborni predmeti za zanimanja u poljoprivrednoj struci pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja. \nZa predmet Promet i vožnja ( u zanimanju Poljoprivredni tehničar opći i biljne proizvodnje) zbog sadržaja vezanih za poljoprivrednu mehanizaciju – kao vrstu i razinu obrazovanja dodati diplomirani inženjer agronomije smjer mehanizacija poljoprivrede i magistar inženjer agronomije-mehanizacije\nPredmet Tržište za zanimanje Poljoprivredni tehničar opći navedeni su diplomirani inženjer agronomije i magistar inženjer agronomije dok je kod istog predmeta za zanimanje Poljoprivredni tehničar vrtlar upisan samo magistar inženjer agronomije i treba dodati diplomirani inženjer agronomije\n U zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar za predmet Zaštita čovjekova okoliša dodati diplomirani inženjer agronomije smjer ratar \nCvjećarstvo, nije naveden mag.ing.povrćarstva i cvjećarstva, mag. ing. agronomije smjer bilinogojstvo\nVrtna tehnika nije naveden mag.ing.povrćarstva i cvjećarstva\nPovrćarstvo, nije naveden mag.ing.agronomije smjer bilinogojstvo i mag. ing. povrćarstva i cvjećarstva\nAranžiranje cvijeća nije naveden mag.ing. povrćarstva i cvjećarstva\n Uz navod diplomirani inženjer agronomije ukoliko nisu navedeni smjerovi naglasiti da se radi o svim\nOpće voćarstvo i vinogradarstvo, primjedba da ne može  predavati dipl. ing. ratarstvo, niti predmet Ratarstvo može predavati dipl ing.voćarstvo i vinogradarstvo\nMotori i Traktori nije naveden mehaničar poljoprivredne mehanizacije\nPovrćarstvo- nije naveden mag. ing. agronomije smjer bilinogojstvo i  mag.ing.povrćarstva i cvjećarstva\nZaštita bilja- nije naveden mag.ing.bilinogojstva\nPoljoprivredni tehničar fitofarmaceut, Repromaterijali u poljoprivredi,  nije naveden dipl.ing.stočarstva i mag. ing. agronomije smjer zootehnika\nZaštita čovjekova okoliša, nije naveden mag. ing. agronomije smjer bilinogojstva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[102,"Ana Ernoić - Milošević","PRAVILNIK","Poštovani! \nStručno vijeće Srednje škole „Arboretum Opeka“    Marčan   uključuje se u  Javnu raspravu sa sljedećim prijedlozima i zaključcima:\n1. . Kod nekih zanimanja i predmeta uz navod Diplomirani inženjer agronomije nisu navedeni smjerovi pa nije sasvim jasno da li se radi o svim smjerovima ili ne, pa smatramo da bi to trebalo naglasiti.\n2.U prijedlogu Pravilnika nedostaju izborni predmeti za  zanimanja u poljoprivrednoj struci pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja.\n3. U prijedlogu Pravilnika nedostaju zanimanja:  Agroturistički tehničar ( međustrukovno zanimanje) i eksperimentalni program  Agrotehničar pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja\n4. U zanimanju Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje za predmet Opće ratarstvo, u zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar za predmet Temelji vrtlarstva,  u zanimanju Poljoprivredni tehničar opći za 2. razred, za predmet Ratarstvo,  u zanimanju Vrtlar za predmet Temelji vrtlarstva, te u zanimanju Ratar za predmet opće ratarstvo  treba dodati diplomirani  inženjer agronomije,  smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo (jer kolegij Opća proizvodnja bilja sa 5 sati predavanja + 2 sata vježbi i više nego pokrivaju nastavne cjeline i sadržaje nastavnih predmeta Opće ratarstvo i Temelji vrtlarstva), te \n5. U zanimanju Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje za predmet  Sjemenarstvo s osnovama oplemenjivanja treba dodati diplomirani  inženjer agronomije,  smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo i smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo(jer kolegiji Oplemenjivanje bilja i Genetika pokrivaju nastavne cjeline i sadržaje nastavnog predmeta Sjemenarstvo s osnovama oplemenjivanja).\n6. U zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar i Poljoprivredni tehničar opći za predmet Tržište treba dodati idiplomirani  inženjer agronomije,  smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo i smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo (jer kolegiji  Ekonomika poljoprivrede,  Troškovi i kalkulacije,  Ekonomika VVV proizvodnje i Agrarna sociologijapokrivaju nastavne cjeline i sadržaje nastavnog predmeta Tržište).\n7. U zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar za  predmet Zaštita čovjekova okoliša dodati   diplomirani  inženjer agronomije smjer  voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo i smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo.\n8. U zanimanju Poljoprivredni tehničar fitofarmaceut za predmete  Ustrojstvo rada u poljoapoteci / Ustrojstvo rada u poljoprivredi  treba dodati diplomirani  inženjer agronomije smjer  voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo i smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo.\n9. U zanimanju Ratar za predmet Ustrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji / Ustrojstvo rada u poljoprivredi treba dodati diplomirani  inženjer agronomije smjer  voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo i smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo.\nNadalje za Diplomirane inženjere agronomije smjer bilinogojstvo, agroekonomika, mehanizacija\n Za program  Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje\nPredmeti: Poljoprivredna botanika - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer bilinogojstvo, Temelji bilInogojstva, molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Osnove biljne proizvodnje - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Tloznanstvo i uređenja tala  molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer mehanizacija, bilinogojstvo, agroekonomika, Tloznanstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Opće ratarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Opće voćarstvo i vinogradarstvo  - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Povrćarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije,  Motori i traktori molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Specijalno ratarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Specijalno voćarstvo  - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Specijalno vinogradarstvo - - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Mehanizacija u biljnoj proizvodnji molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo,  Sjemenarstvo sa osnovama oplemenjivanja - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo i mag.ing agroekologije,Vinarstvo -  molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije\nZa program Poljoprivredni tehničar vrtlar\nPredmeti: Poljoprivredna botanika molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Temelji vrtlarstva - - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Cvjećarstvo - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo i mag.ing agroekologije,Vrtlarski strojevi molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Povrćarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing.agroekologije, Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Tržište - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Osnove voćarstva i vinogradarstva -  molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo,  Zaštita čovjekova okoliša molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije\nZa program: Poljoprivredni tehničar opći\nPredmeti :Poljoprivredna botanika molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo,Temelji bilinogojstva molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Osnove biljne proizvodnje molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Tloznanstvo i uređenja tala molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Tloznanstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Ratarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Stočarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Opće stočarstvomolim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Govedarstvo , Sitno stočarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Ribogojstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Povrćarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Poljoprivredna mehanizacija molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Mehanizacija u biljnoj proizvodnjimolim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija,  Motori i traktori molim dodati dipl.ing.agronomijesmjer agroekonomika, mehanizacija, Mehanizacija u stočarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Mehanizacija u poljoprivrednoj proizvodnji molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, specijalno voćarstvo - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo,  Vinogradarstvo/ opće voćarstvo i vinogradarstvo, specijalno vinogradarstvo - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Povrćarstvo- molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Vinogradarstvo- molim dodati dipl.ing. agronomije smjer  bilinogojstvo, Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo,  Tržište -  molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo,  Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvoi mag.ing agroekologije\nZa program: Poljoprivredni tehničar fitofarmaceut\nPredmeti: Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Bilinogojstvo s tloznanstvom molim dodati dipl.ing. agronomije smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Osnove biljne proizvodnje molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Tloznanstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Ustrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji - - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo, Skladištenje poljoprivrednih proizvoda - molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer  bilinogojstvo,  Poznavanje poljoprivrednih kultura molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Strojevi i alati molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Zaštita čovjekova okoliša molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Repromaterijal u poljoprivredi molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Poljoprivredna botanika molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije\nZa program Ratar\nPredmeti: Temelji bilinogojstva molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Tloznanstvo i uređenje talamolim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Ratarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Opće ratarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Motori i traktori molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija,  Mehanizacija u ratarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija,  Mehanizacija u biljnjoj proizvodnji molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, \nZaštita ratarskih kultura molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo\nUstrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji/ustrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvo,  Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvoi mag.ing agroekologije\nZa program Voćar-vinogradar-vinar\nPredmeti: Voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo - proizvodnji - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvo, Vinogradarstvo/ opće voćarstvo i vinogradarstvo/specijalno vinogradarstvo - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvo, Mehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Zaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Praktična nastava molim dodati dipl.ing.agronomijesmjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije\nZa program Vrtlar\nPredmeti: Temelji vrtlarstva - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Mehanizacija u vrtlarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Povrćarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvoi mag.ing agroekologije, Cvjećarstvo - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvoi mag.ing agroekologije,  Dendrološke vrste za aranžiranje molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer bilinogojstvo,  Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo i mag.ing agroekologije\nZa program Cvjećar\nPredmeti: Cvjećarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer bilinogojstvo i mag.ing agroekologije, Dendrološke vrste za aranžiranjemolim dodati dipl.ing. agronomije  smjer bilinogojstvo\nZa program Stočar\nPredmeti: Stočarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,  Motori i traktori molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija,  Mehanizacija u stočarstvu molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo,\nZa program Poljoprivredni gospodarstvenik\nPredmeti:  Voćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo - proizvodnji - molim dodati dipl.ing. agronomije smjer bilinogojstvo, Vinogradarstvo i vinarstvo/vinarstvo- molim dodati dipl.ing. agronomije smjer  bilinogojstvo, Povrćarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvoi mag.ing agroekologije, Mehanizacija molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, Zaštita bilja molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, bilinogojstvo, Stočarstvo molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo, Tržište - molim dodati dipl.ing. agronomijesmjer bilinogojstvo, Praktična nastava molim dodati dipl.ing. agronomije  smjer agroekonomika, mehanizacija, bilinogojstvo\n         \n\n\nVoditeljca\nAna Ernoić – Milošević","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[103,"Nikola Kramar","PRAVILNIK","Poštovani, nekoliko riječi od osobe koja je aktivni sudionik u odgojno-obrazovnom procesu, polju folklorne pedagogije, nastavnika narodnih plesova. \nU Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja,nastavnika,odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, navedeno je nekoliko spornih točaka, za koje se nadam da će biti dopunjene.\nTrenutno u Hrvatskoj postoje dva kvalificirana nastavnika narodnih plesova koji su položili Pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičku izobrazbu, te s time stekli pravo izvedbe nastave narodnih plesova, kao i srodnih nastavnih predmeta iz polja folklorne umjetnosti. Novo otvoreni Preddiplomski (BA) sveučilišni studiji iz područja plesne umjetnosti nije uvrstio folklor kao jedan od smjerova, kao niti nastavni kolegij, stoga sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije nije kvalificiran za izvođenje nastave u području narodnih plesova i običaja.\nČlanak 9 Glazbene i plesne škole\nSrednje plesne škole\nČl.9, SPS, broj 7. NARODNI PLESOVI\n1. Plesač narodnih plesova sa scenskom praksom u području narodnih plesova (\n2. Plesač narodnih plesova\nOBRAZLOŽENJE:\nPotrebno je izostaviti sveučilišnog prvostupnika suvremenog plesa i sveučilišnog prvostupnika baletne pedagogije, jer novo otvoreni Preddiplomski (BA) sveučilišni studiji iz područja plesne umjetnosti nije uvrstio folklor kao jedan od smjerova, kao niti nastavni kolegij, stoga sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije nije kvalificiran za izvođenje nastave u području narodnih plesova i običaja. Također, potrebno je izostaviti i plesač narodnih plesova uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom, jer prema važećem nastavnom planu i programu nisu propisani specifični uvjeti.\nČl.9, SPS broj 12. ANATOMIJA\n1. Doktor/doktorica medicine\n2. Prvostupnik fizioterapije  \n3. Profesor biologije\nOBRAZLOŽENJE: \nPrvostupnik fizioterapije  ima potrebne kompetencije za izvođenje nastave iz područja anatomije lokomotornog  sustava, ozljeda i njihove prevencije. Prije otvaranja Preddiplomskog sveučilišnog studija iz područja plesa, veliki broj plesača baleta, suvremenog plesa i narodnih plesova su završavali studij fizioterapije jer se tamo upravo proučava ljudsko tijelo u pokretu. Prema nastavnom programu studija fizioterapije, vidljivo je da su prvostupnici fizoterapije možda upravo i najkvalificiraniji za predavanje nastavnog predmeta anatomije u srednjim plesnim školama.\n\n\nČl.9, SPS, broj 20. OSNOVE KOREOGRAFIJE\n1. plesač narodnih plesova sa scenskom praksom u području narodnih plesova\n2. dodati plesač-koreograf sa scenskim iskustvom na području narodnih plesova i folklorne koreografije\nOBRAZLOŽENJE:\nNastavni predmet Osnove koreografije se izvodi na smjeru plesač narodnih plesova, te je zbog razloga ranije navedenih sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije i sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa potrebno izbaciti, kao i plesač uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom jer istim nije utvrđeno. Folklorna koreografija (etnokoreologija) je zasebna cjelina u okviru koreologije, te je specifična grana nastala u prošlom stoljeću, poznata kao Zagrebačka škola folklorne koreografije. dr.Ivan Ivančan i prof. Zvonimir Ljevaković su postavili točna načela Zagrebačke škole koreografije, koja se razlikuje uvelike od klasične koreografske forme u klasičnom baletu ili suvremenom plesu.\nČl.9, SPS, broj 21. LIKOVNI FOLKLOR (NARODNE NOŠNJE)\n1. diplomirani etnolog \n2. magistar/magistra etnologije\n3. plesač sa scenskim iskustvom u području narodnih plesova\n\nOBRAZLOŽENJE:\nU nastavnom planu i programu veliki dio zauzima i primjena narodnih nošnji na sceni i njihovo pravilno oblačenje. Smatram da plesač narodnih plesova koji posjeduje scensko iskustvo je sposoban, obučen  i kvalificiran za predavanje predmeta Narodnih nošnji.\n\nČl.9, SPS, broj 23. GLAZBENI I PLESNI FOLKLOR\n1. diplomirani etnolog\n2. magistar/magistra etnologije\n3. magistar/magistra muzikologije (isključivo uz specijalizaciju iz područja etnomuzikologije)\n4. plesač narodnih plesova\nOBRAZLOŽENJE:\nNastavni predmet Glazbeni i plesni folklor obuhvaća u sebi gradivo koje je skup znanja iz područja folkloristike, te s toga smatram da bi trebalo proširiti listu o odgovarajućoj spremi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[104,"Marina Jandrijević","PRAVILNIK","Ovaj NACRT PRAVILNIKA nije u skladu s Zakonom o odgoju i obrazovanju u OŠ i SŠ. \nČl. 105. stavak 6. a, b i c te 7. i 8. stavak daju mogućnost zasnivanja radnog odnosa s osobama koje imaju završen preddiplomski STRUČNI STUDIJ i specijalistički dipl. STRUČNI STUDIJ odgovarajuće vrste, a kako ste Vi iz nacrta pravilnika \"izbacili\" STRUČNE STUDIJE, to ste te osobe DISKRIMINIRALI. Tim gore što ste isforsirali razrednu nastavu s pojačanim iz.... i INFORMATIKE i mogućnost rada u predmetnoj nastavi u OŠ, a zna se s kakvim ne/znanjem dolaze učenici u SŠ. Očekivati je bilo da ćete tu pogrešku ispraviti. Time je već učinjena velika šteta u  nastavi. Njihova razina je razredna nastava od 1.-4. razreda. Pošto se pozivate na Zakon o odgoju i obrazovanju u OŠ i SŠ nadam se da ćete ovaj DISKRIMINIRAJUĆI odnos ispraviti. S poštovanjem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[105,"Andreja Bartolić","PRAVILNIK","Poštovani,\nU čl.5 st. (1) točka 27 nedostaju slijedeći stručni nazivi koji se odnose na socijalne pedagoge:\nProfesor socijalne pedagogije i Diplomirani socijalni pedagog\nIsti je nedostatak uočen u čl. 5 st. (2) točka 3","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[106,"Tamara Jerčić","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Poštovani,\nŽeljela bih ukazati na propuste i nelogičnosti u dijelu koji se odnosi na plesne škole, posebno klasični balet te predmete vezane uz isto. Naime nije jasno iz kojeg razloga se ne priznaje visoko obrazovanje, odnosno završeni fakulteti pedagoškog usmjeranja isključivo kod spomenutih zanimanja!? Dakle, svi koji smo stekli potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje te radimo kao nastavnici klasičnog baleta nemamo pravo na visoku stručnu spremu, a kao nastavnici ritmike imali bi puno pravo na spomenuto.Postavlja se pitanje – u čemu je razlika?\nNadalje, u svim nastavnim zanimanjima teži se što obrazovanijem kadru. To se odnosi i na osnovne i na srednje škole.Smatram da je potrebno prednost dati visokoobrazovanim pedagozima (ako ih ima).\nNepotrebno je raditi razliku između osnovne plesne škole i svih ostalih osnovnih glazbenih i općeobrazovnih škola, za koje se traži isključivo visoka stručna sprema.\nObzirom na navedeno, slobodna sam dati osvrt na Pravilnik, sa objašnjenjima.\n\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\nOBRAZLOŽENJE: \nKao i u svim nastavničkim zanimanjima, težimo što obrazovanijem kadru. \n1-4. Prva četiri navedena studija obuhvaćaju studij klasičnog baleta Sveučilišta u Zagrebu i druge  studije baleta izvan Republike Hrvatske. Na taj način su obuhvaćene sve nostrificirane diplome plesača i pedagoga klasičnog baleta.\n5. Navedeni studiji su pedagoškog usmjerenja te su pedagoška nadgradnja  plesnog obrazovanja. Zbog nepostojanja studija plesa u Republici Hrvatskoj do prije tri godine, neki plesni pedagozi završili  su navedene studije kako bi proširili svoje kompetencije i stekli visoku stručnu spremu iz pedagoškog područja. Nastavnim planom i programom za srednje škole suvremene plesne umjetnosti navedeni studiji su i propisani te se navedene stručne spreme priznaju kao visoke za rad nastavnika suvremenog plesa. Nema razloga iz te prakse izdvajati baletne pedagoge te nastavnicima klasičnog baleta koji su također visoko obrazovani ne priznati navedene studije.  \n\n\n\n1) POVIJESNI PLESOVI\n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\nje. Prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik klasičnog baleta\n3. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n4. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n5. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n6. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nPovijesni plesovi su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz povijesnih plesova.\n\n2) KARAKTERNI PLESOVI \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nKarakterni plesovi  su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz karakternih plesova.\n\n3) OSNOVE KLASIČNOG BALETA \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja peda"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[107,"Iva Novak","PRAVILNIK","Čitajući nacrt Pravilnika, uočila sam niz nelogičnosti ne koje bih htjela skrenuti pozornost. Naime, budući da se diplomirani inženjeri prehrambene tehnologije navode u sektoru Poljoprivreda, prehrana, veterina, smjer Prehrambeni tehničar kao kompetentni stručnjaci za Opću i anorgansku kemiju, Fizikalnu kemiju, Analitičku kemiju, Organisku kemiju i Biokemiju, ne vidim zašto ne bi mogli predavati kemiju u osnovnoj školi. Molim da se uvrste kao kompetentni stručnjaci za Kemiju u osnovnim školama kao što je to bilo i do sad te ostalim strukovnim školama.\nU obrazvovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija, potrebno je na mjestima gdje su navedeni magistri inženjeri prehrambenog inženjerstva uvrstiti i diplomirane inženjere prehrambene tehnologije.\nSvugdje gdje su navedeni diplomirani inženjeri biotehnologije potrebno je uvrstiti i diplomirane inženjere prehrambene tehnologije i obrnuto.\nU  sektoru Ekonomija, trgovina i poslovna administracija, smjer Ekonomist za predmet Tehnologija s ekologijom potrebno je navesti i diplomirane inženjere prehrambene tehnologije. Iako se taj predmet u tom smjeru ne predaje već pet godina, smatram da ga je potrebno ponovno uvrstiti u  nastavni plan i program.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[108,"Maja Slaviček","PRAVILNIK","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatski jezika.\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[109,"Alen Matušek","PRAVILNIK","Ne vidim razloga zašto ne dopustiti diplomiranim crkvenim glazbenicima rad u osnovnim školama. Dobro su obrazovani i u školama već uspješno rade, a jamačno imaju veću stručnu kompetenciju nego diplomirani učitelji s pojačanom glazbenom kulturom (time ne kanim umanjiti njihovu vrijednost). Stoga smatram da diplomirane crkvene glazbenike treba uvrstiti u popis vrsti obrazovanja predmetnih učitelja glazbene kulture u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[110,"Elizabeth Hedl","PRAVILNIK","Poštovani,\nu Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjoj školi nema uvrštenog zanimanja Stručni prvostupnik, inženjer mehatronike. Savjetujem da uvrstite ovo zanimanje kako bi se po završetku studija mogli zaposliti uz određene pedagoške kompetencije u obrazovnim ustanovama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[111,"Librarian","PRAVILNIK","Poštovani, moram ukazati na propust pri definiranju stručne spreme osnovnoškolskog stručnog suradnika knjižničara. Naime, smatram nedopustivim da uz brojne studije bibliotekarstva u Hrvatskoj i veliki broj diplomiranih knjižničara niste predvidjeli promjenu Pravilnika kako bi upravo ti stručnjaci bili zapošljavani, a ne nestručno osoblje (razni profesori jezika, učiteljice i slično) koje nema nikakvo bibliotekarsko obrazovanje niti radno iskustvo. I dalje stoji da je moguće zaposliti nestručnu osobu uz uvjet prekvalificiranja u roku 3 godine. Ova \"rupa\" u zakonu omogućava političke malverzacije kojima sam osobno svjedočila pri čemu se zapošljavaju kćerke pročelnica i sdp ovih zastupnika, hdz-ovke, profesorice jezika koje nisu ni dana provele u knjižnici niti imaju ni upisan, a kamoli završen studij bibliotekarstva, a na natječajima se odbijaju kandidati sa višegodišnjim iskustvom u knjižnici i nekoliko diploma, među kojima je i za diplomiranog bibliotekara. Kvalificirani kandidati nemaju zakonsku osnovu buniti se na ovu nepravdu inspekciji ukoliko zakon dopušta zapošljavanje nekvalificiranog osoblja i ne postavlja čak ni klauzulu o prednosti jednih kandidata pred drugima. Smatram da izbrisati tu jednu stavku u zakonu nije veliki posao da bi mogao biti slučajan propust te Vas pozivam na Vašu savjest, stručnost i humanost da ćete biti dio promjene koja će donijeti novu nadu poštenja u svijet. Nećete promijeniti sudbinu samo nekolicine stručnjaka koji će napokon dobiti šansu za posao, već i generacijama njihovih učenika - jer ako odaberete kvalitetnu osobu koja će voditi učenike kroz svijet, dobit ćete bolje učenike i bolje ljude. Dopustiti zapošljavanje uhljeba koji će samo prosjediti svoje vrijeme jednako je traćenju mogućnosti novih generacija djece i to je razlog zašto nam je država u stanju u kakvom jeste.  Hvala na čitanju dugog posta i vjerujem u Vas i da ima nade u promjenu na bolje, a sva moć i odgovornost je u Vašim rukama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[112,"Ivana Borovnjak","PRAVILNIK","Poštovani,\nPridružujem se komentaru člana Hrvatskog dizajnerskog društva, Branimiru Paškvanu, te u ime zajednice dizajnera napominjem kako bi sljedeće trebalo staviti na razmatranje:\n\nČlanak 9\nZanimanje diplomirani dizajner/magistar dizajna trebalo biti uvršteno u čitav niz programa i predmeta za Strukovne škole jer su isti za te predmete nesumnjivo barem jednako kvalificirani kao i dipl. ing. arhitekture u nekim, odnosno prof. likovne kulture/ akademski slikar u drugim slučajevima.\n\nPredlažem nadopunu za sljedeće programe, odnosno predmete:\n\nProgram: Likovna umjetnost\nPredmeti: tehničko crtanje, pismo, teorija oblikovanja\n\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture\nPredmeti: projektiranje interijera, osnove zanatskih radova, industrijska proizvodnja i perspektiva\n\nProgram: aranžersko scengrafski dizajner\nPredmeti: plastično oblikovanje, aranžersko scenografske tehnike, oblikovanje prostora, povijest struke\n\nProgram: grafički dizajner\nPredmeti: ilustracija, grafičke tehnike, grafičke tehnologije\n\nProgram: slikarski dizajner\nPredmeti: slikarsko projektiranje, reklamno slikanje, perspektiva\n\nProgram: Dizajner tekstila\nPredmeti: projektiranje\n\nProgram: fotografski dizajner\nPredmeti: fotografski dizajn\n\nProgram: dizajner metala\nPredmeti: povijest struke\n\nProgram: dizajner keramike\nPredmeti: povijest struke\n\nProgram: industrijski dizajner\nPredmeti: oblikovanje interijera, projektiranje\n\nProgram: modni stilist\nPredmeti:  teorija dizajna,  kultura življenja, prostor i modni dizajn\n \nTakođer pod čl. 5 točka 24 (Likovna kultura) smatram da dipl. dizajner/mag dizajna ima kompetencije za održavanje predmetne nastave.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[113,"Glazbena škola Alberta Štrige Križevci","PRAVILNIK","u čl.5, br. 23a - Glazbena kultura, smatramo da diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture nema ni približne kompetencije profesora glazbene kulture/magistra glazbene pedagogije/magistra glazbene teorije/magistra muzikologije.\nčl. 9 - GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\n - u osnovnim plesnim školama\nt.9 - klavir t.10 - korepeticija - predlažemo dodati - magistar  muzike - čembalist/profesor čembala ( na studiju isti program klavira kao orguljaš! )\nt.12 - glazbena umjetnost - dodati: magistar muzikologije/profesor  muzikologije\nOSNOVNE GLAZBENE ŠKOLE\nt.1 - dodati: magistar muzikologije/profesor  muzikologije\nt.8 - gitara - izbaciti : magistar muzike - kontrabas/akademski muzičar kontrabasist\nt 19 - harmonika : dodati magistar muzike  ( bilo koji smjer ) uz uvjet završene srednje škole \nglavni predmet - harmonika\nt. 20 - tambure - kod svih bi trebalo biti navedeno: \"koji je imao tambure kao predmet u sklopu studija najmanje dvije godine\"\n- treba dodati : s obaveznom završenom srednjom školom ( završetak 2008. i kasnije )  - glavni predmet Tambure\nt.21 - skupno muziciranje - orekstar , dodati (  i tamburaški orkestri postoje u školama!) - uvjeti kao za nastavnika tambure\n t.22 - korepeticija - dodati: dirigent, čembalist\nSREDNJE PLESNE ŠKOLE\nt 14 - dodati magistar/profesor čembala\nt 27 - dodati magistar/profesor dirigent, orguljaš, čembalist\n SREDNJE GLAZBENE ŠKOLE\nt1 - predmet Glazbena umjetnost nije u nastavnom planu i programu\nt28 - predmet Harmonika - dodati magistar muzike ( bilo koji smjer) s uvjetom završene srednje škole harmonike - za zaposlene u srednjim školama do 1998.g.\nt 29 - predmet Tambure - kod svih bi trebalo biti navedeno: \"koji je imao tambure kao predmet u sklopu studija najmanje dvije godine\"\n- treba dodati : s obaveznom završenom srednjom školom ( završetak 2008. i kasnije )  - glavni predmet Tambure\nt 31. - skupno muziciranje - treba dodati : ORKESTAR - magistar/profesor glazbe gudač, duhač, harmonikaš - ovisno o vrsti orkestra i za tamburaški orkestar - uvjeti kao za nastavnika tambure \nt 33 - korepeticija - dodati magistar/profesor čembala\n                                                                                       Glazbena škola Alberta Štrige Križevci","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[114,"Katina Bracanović","PRAVILNIK","Poštovani, \n\n     Predlažem da u Pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja, stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu dopuni izmjenama:\n23. Glazbena kultura\nSukladno čl. 105. st.6. točke a) Zakona\ndiplomirani crkveni glazbenik \n\nčl. 6 Srednje škole\n- za nastavnika glazbene umjetnosti\ndiplomirani crkveni glazbenik \n\nčl. 9 Glazbene i plesne škole\n- za nastavnika predmeta\n     8) Solfeggio\ndiplomirani crkveni glazbenik \n     9) Glasovir\ndiplomirani crkveni glazbenik \n 10) Korepeticija\ndiplomirani crkveni glazbenik \n12) Glazbena umjetnost\ndiplomirani crkveni glazbenik \n\nOsnovne glazbene škole\n   1) Solfeggio\ndiplomirani crkveni glazbenik \n  2) Teorija glazbe\ndiplomirani crkveni glazbenik \n  3) Glasovir\ndiplomirani crkveni glazbenik \n21) Skupno muziciranje ( Zbor, orkestar i ansambli)\ndiplomirani crkveni glazbenik \n22) Korepeticija\ndiplomirani crkveni glazbenik \n\nSrednje plesne škole\n13) Glazbena umjetnost\ndiplomirani crkveni glazbenik \n39) Osnove vokalne tehnike\ndiplomirani crkveni glazbenik \n \nSrednje glazbene škole:\n1) Glazbena umjetnost\ndiplomirani crkveni glazbenik \n5) Povijest glazbe\ndiplomirani crkveni glazbenik \n8) Dirigiranje\ndiplomirani crkveni glazbenik \n\nS poštovanjem, \nKatina Bracanović","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[115,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK","Smatramo da su\n• pravo svih učenika na kvalitetno obrazovanje i \n• dugoročno osiguranje kvalitete obrazovanja \nglavna načela na kojima se mora temeljiti ovaj Pravilnik. U tome smislu čvrstog smo stava:\n• da diplomirani učitelji/učiteljice razredne nastave, odnosno magistri/magistre primarnog obrazovanja s pojačanim predmetima ili predmetnim modulima nemaju kompetencije potrebne za vođenje predmetne nastave u višim razredima osnovne škole, što je razvidno iz dostupnih nastavnih planova i programa njihovog studija\n• da se dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje može steći isključivo na fakultetima, odnosno sveučilišnim odjelima koji imaju dopusnice za izvođenje sveučilišnih diplomskih i sveučilišnih integriranih nastavničkih studija odgovarajuće struke\n• da se inicijalna licenca za zvanje učitelja ili nastavnika pojedinog predmeta smije steći isključivo polaganjem stručnog ispita iz tog predmeta te\n• da se u završnim i prijelaznim odredbama osobama koje su zatečene na radnim mjestima za koje nemaju potrebne kompetencije u skladu s predmetnim Pravilnikom omogući rok ne duži od pet godina u kojemu moraju steći potrebne kvalifikacije.\nUz to, tekst Pravilnika potrebno je stilski i tehnički ujednačiti:\n• tako da njegova organizacija (oblikovanje tablica, broj stupaca u njima i sl.) bude ista za sve članke od 5. do 9.\n• tako da nazivi predmeta u svim člancima od 5. do 9. budu zapisani ili velikim ili malim početnim slovom. Predlažemo da to bude veliko početno slovo. \n• tako da redoslijed navođenja predmeta bude usklađen u svim člancima od 5. do 9. – ili u svima prema odgojno-obrazovnim područjima ili u svima abecedno. Predlažemo da, gdje god je to moguće, redoslijed bude prema odgojno-obrazovnim područjima, kako je to u članku 5.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[116,"ROMANA JADRIJEVIĆ","PRAVILNIK","Nadam se da će svi stari pravilnici na istu temu biti stavljeni izvan snage kako se njima ne bi moglo manipulirati kao što se sada manipulira, a u svrhu zapošljavanja nestručnih osoba koje su na neki način podobne.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[117,"Danijela Matijević Šimić","PRAVILNIK","Članak 4.\nUčitelj razredne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja:\n- učitelj razredne nastave  \n- diplomirani učitelj razredne nastave  \n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom  \n- magistar/magistra primarnog obrazovanja Učiteljski studij ili Učiteljski studij na hrvatskom i talijanskom jeziku\n\n\nPoštovani,\nšto je s nama učiteljima razredne nastave  koji smo vođeni željom i entuzijazmom za što više znanja i stručnog usavršavanja završili Poslijediplomski stručni studij „Suvremena osnovna škola“- ZAŠTO NAS UPORNO ZABORAVLJATE????? \nZašto MAGISTRA NASTAVE I ORGANIZACIJE U OSNOVNOJ ŠKOLI nema nigdje na popisu????? Zašto nemamo prednost u natječajima za ravnatelje škola?????? Jako je puno ovoga „ZAŠTO“  , a nitko ne želi dati pozitivan odgovor....","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[118,"Centar za odgoj i obrazovanje \"Šubićevac\"","PRAVILNIK","Nacrtom Pravilnika nije obuhvaćeno izvođenje osnovnoškolskih i srednjoškolskih posebnih programa za učenike s teškoćama u razvoju u ustanovama socijalne skrbi čiji je osnivač Ministarstvo socijalne politike i mladih te nije jasno tko može izvoditi predmetnu nastavu u višim razredima osnovne i srednje strukovne škole, koja je potrebna stručna sprema stručnih učitelja, niti je navedeno tko su stručni suradnici u posebnim ustanovama za obrazovanje učenika s teškoćama u razvoju, iako u Zakonu o socijalnoj skrbi, NN 157/13, 152/14, 99/15, čl. 163., st. 1. stoji „U domovima socijalne skrbi kojima je osnivač Republika Hrvatska može se provoditi program osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja pod uvjetima koje propisuje ministar nadležan za obrazovanje.“ Članci koji propisuju potrebnu stručnu spremu u Nacrtu su djelomično ili potpuno ispušteni. Vrijedeći Pravilnik o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu u članku 3. navodi odgovarajuću stručnu spremu učitelja razredne i predmetne nastave i stručnih suradnika te ga je potrebno uvrstiti i u novi Pravilnik, uz nadopunu novim zvanjima. Nadalje, dosadašnjim Pravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu člancima 50., 51., 52. i 53. propisana je stručna sprema potrebna za izvođenje nastave općih i stručnih predmeta u posebnim programima srednje strukovne škole, stručna sprema stručnog učitelja i ostalih djelatnika uključujući stručne suradnike (npr. pedagog prema dosadašnjem Pravilniku može biti i stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila). Sadržaj navedenih članaka potrebno je uvrstiti u Pravilnik uz nadopunu novim zvanjima. Također, pojedina zvanja edukacijsko-rehabilitacijskih stručnjaka pogrešno su navedena (npr. profesor defektologije umjesto profesor defektolog) ili posve ispuštena (npr. diplomirani defektolog – nastavnik razredne nastave) što je potrebno detaljno provjeriti i ispraviti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[119,"Zajedničko vijeće općina","PRAVILNIK","ZVO\n\nVukovar, 24.02.2016.\n\n\n\n\nSUGESTIJE NA PRAVILNIK O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU\n\nPRIJEDLOG IZMJENA I DOPUNA PRAVILNIKA U OKVIRU JAVNE RASPRAVE\n\n\n1. U čl. 2. st. 5. Pravilnika iza st. 5. Dodaje se st. 6. Koji glasi: „Ukoliko učitelji, nastavnici i stručni suradnici koji predaju u osnovnoj i srednjoj školi s nastavom na jeziku i pismu nacionalne manjine, moraju prije prijema na radno mjesto proći testiranje o poznavanju materije koje provodi savjetnik - nadzornik nacionalne manjine u suradnji sa sustručnjakom.\n\n\n2. U čl. 4. Pravilnika iza t. „ – učitelj razredne nastave“ dodaje se t. „ – učitelj razredne nastave na jeziku i pismu nacionalnih manjina“.\n\n\n3. U članku 5. st. 1. iza t. 6. dodaje se t. 7. koja glasi:\n\n7. Srpski jezik\na) sukladno čl. 105. st. 6. t. a) Zakona:\n- profesor srpskog jezika i književnosti \n- profesor srpske književnosti i jezika \n- profesor srpsko-hrvatskog jezika i jugoslovenske književnosti koji je diplomirao do 1991. godine, s temeljnim studijem srpskog jezika i književnosti\n- profesor komparativne književnosti sa teorijom književnosti \n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom srpskog jezika \n- magistar/magistra srpskog jezika i književnosti \n- magistar/magistra srpske književnosti i jezika \n- doktor srpskog jezika i književnosti \n- doktor srpske književnosti i jezika \nDosadašnja t. 7. postaje t. 8. i tako redom do t. 27. koja postaje t. 28.\n\n\n4. U čl. 6. iza t. 24. dodaje se t. 25. koja glasi:\n\n25) srpski jezik:\n - profesor srpskog jezika i književnosti\n - profesor srpske književnosti i jezika\n - profesor srpsko-hrvatskog jezika i jugoslovenske književnosti*\n\n*koji je diplomirao do 1991. godine, s temeljnim studijem srpskog jezika i književnosti\n - profesor komparativne književnosti sa teorijom književnosti\n - magistar/magistra srpskog jezika i književnosti\n - magistar/magistra srpske književnosti i jezika\n - doktor srpskog jezika i književnosti\n - doktor srpske književnosti i jezika\n\nDosadašnja t. 25. postaje t. 26., dosadašnja t. 26. postaje t. 27., a t. 27. postaje t. 28.\n\n\n5. U čl. 10. iza st. 1. dodaje se st. 2. koji glasi:\n\n„Izuzetno od st. 1. osobe koje su pripadnici nacionalne manjine, a stekle su odgovarajuću kvalifikaciju u matičnoj državi, mogu se zaposliti na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika u osnovnoj školi ili srednjoškolskoj ustanovi.“","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[120,"MAJA BREULJ","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nMeđužupanijsko stručno vijeće (Obrazovni sektor Poljoprivreda, prehrana i veterina) broji 58 nastavnika iz 25 škola iz 4 županije (virovitičko-podravske, Brodsko-posavske, Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske) uključujući se u Javnu raspravu donijelo je slijedeće zaključke vezane za predloženi Pravilnik:\n1. Nacrt Pravilnika je prilično nejasan, zbunjujuć i manjkav radi slijedećeg:\nU Hrvatskoj srednje škole imale su mogućnost izbora modela obrazovanja: jedinstvenog modela obrazovanja (JMO) ili tzv. klasičnog modela (A ili B četverogodišnje ili trogodišnje trajanje). Predmeti se razlikuju kod navedenih modela obrazovanja kod zanimanja PEKAR, MESAR, KUHAR, KONOBAR, SLASTIČAR, te je nejasno zašto se u predloženom Pravilniku traži očitovanje samo za predmete iz B modela za gore navedena zanimanja? Što će biti s predmetima koji nisu navedeni u predloženom Pravilniku kod istih zanimanja (pekar, kuhar, mesar ...) iz tzv. JMO modela obrazovanja prema kojem pojedine srednje škole u Hrvatskoj rade?\nPopis odgovarajuće vrste obrazovanja za nastavnike u srednjoškolskoj ustanovi naveden je  u Pravilniku o stručnoj spremi (NN br. 1/1996 i NN br.80/1999), a u predloženom Pravilniku u članku 12. napisano je: Danom stupanja na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti  Pravilnik o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu (NN br 1/1996. i NN br.80/1999.) Sukladno gore navedenom ostaju brojna otvorena pitanja vezana za pojedine predmete i stručnu spremu nastavnika u srednjem školstvu.\n2. U pojedinim sektorima nisu navedena sva zanimanja npr. tehničar nutricionist, agroturistički tehničar za koja bi trebala biti navedena stručna sprema vezana za predmete.\n3. Planovi i programi kod pojedinih zanimanja izmijenjeni su prije par godina (kod prehrambenog tehničara), a u nacrtu Pravilnika su napisani predmeti koji su po starom planu i programu.\n4. Prijedlozi za dopunu odgovarajuće stručne spreme u osnovnoj školi za izvođenje nastave-predmet Kemija-dopuniti dipl.inž.prehrambene tehnologije i dipl.inž.biotehnologije \n5. Dopuniti Popis odgovarajuće vrste obrazovanja za nastavnike u srednjoškolskoj ustanovi kod izvođenja nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama: predmet Kemija kod gimnazijskog programa i u strukovnim školama  dodati dipl.inž. prehrambene tehnologije\n6. Kod obrazovnog sektora Poljoprivreda, prehrana i veterina kod zanimanja: poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje, poljoprivredni tehničar opći, voćar-vinogradar-vinar, poljoprivredni gospodarstvenik kod nastavnog predmeta Vinarstvo dodati dipl.inž. prehrambene tehnologije i dipl.inž. biokemijske tehnologije.\n7. Kod obrazovnog sektora Poljoprivreda, prehrana i veterina kod zanimanja Prehrambeni tehničar kod svih stručnih predmeta dodati dipl.inž biokemijske tehnologije\n8. Kod zanimanja mlinar, pekar, mesar, konditor, rukovatelj prehrambenim strojevima, mljekar kod predmeta Tehnologija zanimanja i Praktična nastava dodati dipl. inž. biokemijske tehnologije\n9. Kod obrazovnog sektora Ekonomija, trgovina i poslovna administracija kod zanimanja ekonomist kod predmeta Tehnologija s ekologijom treba dodati dipl. inž. prehrambene tehnologije i dipl.inž. biokemijske tehnologije. Nejasno je zašto nisu navedena i druga zanimanja (komercijalist, prodavač, poslovni tajnik).\n10. Kod obrazovnog sektora Turizam i ugostiteljstvo kod zanimanja: hotelijersko-turistički tehničar, turističko-hotelijerski komercijalist kod predmeta: Kuharstvo sa slastičarstvom i Praktična nastava treba dodati dipl.inž.prehrambene tehnologije i dipl.inž biokemijske tehnologije s položenim majstorskim ispitom: majstor kuhar i majstor slastičar, isto tako i kod zanimanja konobar i kuhar kod predmeta Kuharstvo dodati dipl.inž. prehrambene tehnologije i dipl.inž. biokemijske tehnologije s položenim majstorskim ispitom-majstor kuhar, te kod zanimanja kuhar kod predmeta Praktična nastava dodati dipl.inž. prehrambene tehnologije i dipl.inž. biokemijske tehnologije s položenim majstorskim ispitom-majstor kuhar, a kod zanimanja slastičar kod predmeta Praktična nastava (slastičarstvo) dodati dipl.inž.prehrambene tehnologije i dipl.inž.biokemijske tehnologije s položenim majstorskim ispitom-majstor slastičar.\n11. Prema važećim Planovima i programima prema kojima rade mnoge škole u sektoru Poljoprivrede, prehrane i veterine, sektoru Ekonomije i trgovine i u sektoru Turizma i ugostiteljstva koji nisu predstavljeni u ovom nacrtu Pravilnika kod predmeta vezanih za sadržaje prehrane, kemije hrane, kvalitete hrane, prerade prehrambenih sirovina, pripremu hrane, sastava prehrambene robe smatramo da bi kod predmeta s prethodno navedenim sadržajima trebalo uvrstiti i akademske nazive temeljem ranije stečenog stručnog naziva Fakulteta (dipl.inž .preh. tehnologije, dipl.inž. biokemijske tehnologije i dr.) i sadašnje nove akademske nazive koji se stječu na PTF Osijek i PBF Zagreb, te u suradnji s navedenim fakultetima utvrditi na osnovu stečenih znanja i kompetencija na fakultetima koje predmete i sadržaje mogu predavati oni koji su te fakultete završili uvažavajući sva druga stručna zvanja navedena kod pojedinih predmeta, a ne da jedni druge istiskujemo.\n12. Krenula je kurikularna reforma obrazovanja koja će donijeti brojne promjene vezane za spajanje možda pojedinih sektora, promjene postojećih planova i programa budući su mnogi zastarjeli, promjene naziva predmeta i njihovih sadržaja zato nam nije jasno zašto se sada išlo u prijedlog ovog nacrta Pravilnika čijim bi stupanjem na snagu prestali biti važeći Pravilnici o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu /NN br 1./1996. i NN br. 80/1999.) u kojima je puno toga već odrađeno vezano za stručnu spremu i predmete iz novih planova i programa koji su sada u primjeni, a u predloženom nacrtu Pravilnika navedeni su stari planovi i programi koji se kod pojedinih zanimanja uopće ne primjenjuju.\n13. Mišljenja smo da bi trebalo više dobre volje, bolje suradnje i koordinacije nadležnog tijela koje je predložilo ovaj nacrt Pravilnika s ASOO, HOK, Ministarstvom poduzetnišva, nadležnim fakultetima iz svih navedenih sektora kako bi se izradio novi kvalitetni Pravilnik o stručnoj spremi jer se ništa dobro ne može napraviti nabrzinu i opet će se za par godina ići u izmjene i dopune, a mi u školama zbog toga ispaštamo.\n\nLijep pozdrav,\n\nVoditeljica Međužupanijskog stručnog vijeća\nMaja Breulj, dipl.inž. prehrambene tehnologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[121,"OŠ Dr.Branimira Markovića ","PRAVILNIK","Smatramo da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetima HJ, matematika, EJ, NJ, informatika, geografija, glazbena kultura i likovna kultura nikako ne mogu biti izjednačeni sa prof. ili mag. dotičnih predmeta. Kod fizike, povijesti, tehničke kulture i tjelesne i zdravstvene kulture to nije dozvoljeno i smatramo da je to ispravno. Diplomirani učitelji sa pojačanim predmetom trebali bi izvoditi nastavu samo u razrednoj nastavi od 1.-4. razreda, a nikako u predmetnoj nastavi od 5.-8. razreda. Smatramo da Nacrt Pravilnika u tom pogledu narušava dignitet struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[122,"Škola za balet i ritmiku","PRAVILNIK",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Uvidom u Nacrt pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, u dijelu koji se odnosi na plesne škole, uočili smo nelogičnosti te smo slobodni skrenuti Vam pažnju na njih.\n\n U većini  nastavnih predmeta izostavljeno je zvanje Scenski plesač. Navedeno zvanje stječe se završetkom Škole za balet i ritmiku u Zagrebu i Umjetničke škole Franje Lučića u Velikoj Gorici. Scenski plesač s položenom metodikom osposobljen je za izvođenje nastave u plesnim školama jer je tijekom svojeg obrazovanja stekao potrebne kompetencije, koje su istovjetne zanimanju plesača edukacijskog smjera i plesača suvremenog plesa s položenom metodikom. Iz našeg obrazloženja, vidljivo je da u Pravilniku ne treba izostaviti niti jedno od navedenih zvanja.\n\nDugi niz godina u plesnim školama nastavu pojedinih predmeta izvode plesni pedagozi koji su svoje visokoškolsko obrazovanje stekli izvan Republike Hrvatske. \nOsnutkom studija u podrčju plesne umjetnosti na Akademiji dramskih umjetnosti, od sljedeće školske godine biti će dostupan po prvi puta i visokobrazovani kadar školovan u Republici Hrvatskoj. \nSmatramo da Pravilnik treba dati prednost visokoobrazovanom kadru te isto tako ostaviti mogućnost zapošljavanja kadra i sa srednjom stručnom spremom.\n\nVođeni tim smjernicama, sastavili smo osvrt na Nacrt Pravilnika po  nastavnim predmetima uz kratka obrazloženja.\n\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\nOBRAZLOŽENJE: \nKao i u svim nastavničkim zanimanjima, težimo što obrazovanijem kadru. \n1-4. Prva četiri navedena studija obuhvaćaju studij klasičnog baleta Sveučilišta u Zagrebu i druge  studije baleta izvan Republike Hrvatske. Na taj način su obuhvaćene sve nostrificirane diplome plesača i pedagoga klasičnog baleta.\n5. Navedeni studiji su pedagoškog usmjerenja te su pedagoška nadgradnja  plesnog obrazovanja. Zbog nepostojanja studija plesa u Republici Hrvatskoj do prije tri godine, neki plesni pedagozi završili  su navedene studije kako bi proširili svoje kompetencije i stekli visoku stručnu spremu iz pedagoškog područja. Nastavnim planom i programom za srednje škole suvremene plesne umjetnosti navedeni studiji su i propisani te se navedene stručne spreme priznaju kao visoke za rad nastavnika suvremenog plesa. Nema razloga iz te prakse izdvajati baletne pedagoge te nastavnicima klasičnog baleta koji su također visoko obrazovani ne priznati navedene studije.  \n\nPredmet klasični balet dio je Nastavnog plana i programa za Osnovnu školu suvremenog plesa kao i Nastavnog plana i programa za Osnovnu školu klasičnog baleta. Ti se predmeti po opsegu nastavnih sadržaja bitno razlikuju, ali izvođenje nastave navedenih predmeta zahtijeva jednake  kompetencije. \n\n\n2) POVIJESNI PLESOVI\n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nPovijesni plesovi su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz povijesnih plesova.\n\n3) KARAKTERNI PLESOVI \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa "}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[123,"ŽELJKO MILNOVIĆ","PRAVILNIK","EKONOMIST-NISU UZETI NOVI EKONOMSKI PREDMETI. TKO JE PRAVIO POPIS EKONOMSKIH PREDMETA NEZNAM, ALI ZNAM DA JE NAPISAO STARE KOJI SE NE PREDAJU VIŠE.\n POSTOJI NOVI NASTAVNI PLAN I PROGRAM ZA EKONOMISTE I EKSPERIMENTALNI.\nEKONOMSKI PREDMETI SU:\n-OSNOVE EKONOMIJE\nSTATISTIKA\nPOSLOVNE KOMUNIKACIJE\nKOMUNIKACIJSKO PREZENTACIJSKE VJEŠTINE\n-RAČUNOVODSTVO\n-MARKETING\n-BANKARSTVO I OSIGURANJE\n-TRŽIŠTE KAPITALA\nPODUZETNIŠTVO\n-VJEŽBENIČKA TVRTKA\nDRUŠTVENO ODGOVORNO POSLOVANJE\n-PRAVNO OKRUŽENJE POSLOVANJA\n-INFORMATIKA\n-IZBORNI PREDMETI","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[124,"MIRKO KUFNER","PRAVILNIK","Poštovani,\nu prijedlogu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja u programu poljoprivreda-prehrana-veterina nedostaje cijeli program za zanimanje agroturistički tehničar.\nSmatram da bi u programu cvjećar trebao diplomirani inženjer općeg smjera poljoprivrede moći predavati sve stručne nastavne predmete i praktičnu nastavu, a u smjeru voćar-vinogradar-vinar predmete vinarstvo,  te promet i vožnju.\nTakođer smatram da bi u programima poljoprivredni tehničar opći smjer, poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje i poljoprivredni tehničar fitofarmaceut diplomirani inženjer općeg smjera poljoprivrede trebao moći predavati sve stručne nastavne predmete i praktičnu nastavu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[125,"Emir Kazaferović","PRAVILNIK","Nacrt pravilnika o stručnoj spremi nije usuglašen s Pravilnikom o osnovnoškolskom i srednjoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju (čl.6 točka 6,7,8) i to na području vrste programa koji se provodi u PRO. Pravilnikom je definirano da u PRO se mogu provoditi redovni i posebni programi a nacrta Pravilnika o stručnoj spremi to ne prepoznaje u čl.5 točka 26. \n\nPredlažemo da se u toj točki 26 izmjeni naziv ( Programi za djecu s teškoćama u razvoju u posebnim razrednim odjelima ili odgojno obrazovnim skupinama)\n\n i nadopuni na način da se prepiše prednje navedeni stavci čl.6 : \n\n\"Redoviti program uz prilagodbu sadržaja i individualizirane postupke i redoviti program uz individualizirane postupke može se provoditi i u PRO kada su učeniku, s obzirom na vrstu teškoća i specifičnost funkcioniranja koje ugrožavaju njegovu osobnu sigurnost ili sigurnost drugih učenika, potrebni posebni uvjeti odgoja i obrazovanja, a provode ga učitelji/nastavnici koji izvode nastavu i u redovitom nastavnom odjelu.\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[126,"Marija Vrtlar ","PRAVILNIK","Poštovani, \nprema 6. stavku članka 105. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, broj 87/08…152/14) iz kojeg proizlazi ovaj nacrt Pravilnika, nastavnički smjer odgovarajućeg nastavnog predmeta prioritetan je u odnosu na ostale. Studijski program odgovarajuće vrste spada pod točku b) uz uvjet stjecanja pedagoških kompetencija. \n\n\"(6) Poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.\"\n\nZanima me što zakonopisci podrazumijevaju pod studijskim programom odgovarajuće vrste? Znači li to da osoba b) ne mora uopće završiti odgovarajući nastavni predmet? Odnosi li se to, primjerice, na inženjera elektrotehnike s položenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem koji želi predavati Matematiku? Je li taj inženjer elektrotehnike sa stečenim pedagoškim kompetencijama u istom položaju kao osoba koja je studirala nenastavnički studij matematike, dakle odgovarajućeg nastavnog predmeta, te stekla iste pedagoške kompetencije? Po logici stvari diplomirani inženjer ili magistar matematike sa stečenim pedagoškim kompetencijama  trebao bi biti ravnopravan s profesorom matematike (što je i svrha dodatnog pedagoškog obrazovanja), a ne s osobom koja uopće nije studirala predmet koji predaje.  \nStudij odgovarajuće vrste očito nije isto što i studij odgovarajućeg nastavnog predmeta, stoga osobe koje su završile odgovarajući nastavni predmet nenastavničkoga smjera sa stečenim pedagoškim kompetencijama trebaju biti u skupini a) i to bi se trebalo odnositi na sve nastavne predmete u osnovnoj školi. Jedina razlika između, primjerice, diplomiranog profesora hrvatskog jezika i diplomiranog kroatista sa završenim dopunsko pedagoškim-psihološkim-didaktičkim-metodičkim obrazovanjem jest u tome što je taj kroatist pedagošku skupinu predmeta položio naknadno. Isto bi se moglo primijeniti na diplomirane angliste, talijaniste, povjesničare, geografe i ostale koji su studirali odgovarajući nastavni predmet te naknadno završili dopunsko pedagoško-psihološko obrazovanje. Svrstavanje osoba ovog profila u alineju b) dovodi mnoge kompetentne prosvjetne radnike s položenim stručnim ispitom i radnim iskustvom u degradirani položaj. Štoviše, gube prednost rada u osnovnoj školi, a izgledi da dobiju posao minimalni su, jer će se uvijek na natječaj prijaviti osoba sa završenim nastavničkim smjerom koja ima prednost. Zar smisao dodatnog pedagoškog obrazovanja nije dovesti jedne i druge u ravnopravan položaj? Je li ovdje zaista riječ o degradiranju osoba koji su završili nenastavnički smjer odgovarajućeg nastavnog predmeta i dodatno pedagoško obrazovanje ili o rupici u Zakonu između izraza ''studij odgovarajućeg nastavnog predmeta'' i ''studij odgovarajuće vrste''? Kako za koga, odnosno ovisno o tome tko čita Zakon i kako ga želi protumačiti. U svakom je slučaju, stavak 6. članka 105. Zakona dvosmislen i nedorečen u alinejama a) i b). \n\nČitajući ovaj nacrt Pravilnika koji bi trebao biti u skladu sa Zakonom, zaključujem da je vaša logika u članku 5. bila sljedeća: svrstati nastavničke smjerove i zvanje učitelja razredne nastave s pojačanim predmetima u alineju a), sve nenastavnike u b), a sve prvostupnike u c). \nKako je moguće da osoba koja studira odgovarajući nastavni predmet (ili predmete) s dodatnim pedagoškim obrazovanjem nije u ravnopravnom položaju s osobom koja je završila nastavnički smjer te nema prednost pred učiteljem razredne nastave? Učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom ne može biti u ravnopravnom položaju s nastavnicima i magistrima odgovarajućih nastavnih predmeta u predmetnoj nastavi, budući da nisu na istoj razini znanja i stručnosti, što se jasno može vidjeti iz popisa kolegija koje su jedni i drugi odslušali na fakultetu. Kompetencije i stručnost učitelja razredne nastave jesu i trebaju ostati u okviru razredne nastave koju ne bi smjeli nadilaziti. \n\nJoš veća nelogičnost i neusklađenost nacrta Pravilnika sa Zakonom (čl. 105., st. 6.) vidljiva je u sljedećim stavcima članka 5.: \n13. a) Matematiku može predavati magistar/magistra edukacije fizike i filozofije \n15. a) Fiziku može predavati profesor matematike \n18. a) Kemiju može predavati profesor biologije i geografije \n19. a) Povijest može predavati magistar/magistra edukacije biologije i geografije. \nNavedeni stavci potvrđuju neusklađenost sa Zakonom jer otvaraju mogućnost da osoba predaje predmet koji uopće nije studirala, dakle završila je studij neodgovarajućeg nastavnog predmeta. Napominjem i to da su ova zanimanja, među ostalim, navedena u alineji a), stoga imaju prednost pred magistrima i inženjerima koji su završili studij odgovarajućeg nastavnog predmeta. \n\n Valja upozoriti i na to da ni u jednom stavku članka 5. (tj. ni za jedan nastavni predmet u osnovnoj školi) u  alinejama b) nije navedeno što piše u 6. st. čl. 105 Zakona, a to jest da svi magistri i inženjeri trebaju steći pedagoške kompetencije (odnosno završiti potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje). Sličan slučaj je i u članku 6. za srednje škole, no ipak se za pokoji nastavni predmet navodi potvrda o dopunskom pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju. \n \n Konačno, pitanje koje moram ovdje postaviti jest što će biti sa spornim člankom Zakona kad ovaj Pravilnik, koji je očito s njim neusklađen, stupi na snagu? Logično bi bilo da se i on izmijeni, zar ne?  \n \nMoji prijedlozi:\n-uvrstiti zvanja osoba koje su završile studij odgovarajućeg nastavnog predmeta sa stečenim pedagoškim kompetencijama u alineju a), budući da trebaju biti u ravnopravnom položaju s osobama koje su završile nastavnički studij odgovarajućeg nastavnog predmeta \n-navesti zvanje diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom u alineji b), s naglaskom na tome da bi osobe tog zvanja trebale predavati pojačani predmet samo u nižim razredima\n-promijeniti članak 105. Zakona. \n\nNadam se da će moji prijedlozi biti uvaženi. \n\nS poštovanjem,\n\nMarija Vrtlar, diplomirani kroatist i anglist sa stečenim pedagoškim kompetencijama","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[127,"Zdravstvena iveterinarska škola Dr.Andrije Štampara vInkovci ","PRAVILNIK","Poštovani,\nmolim dopunu u Sektoru poljoprivrede, prehrane i veterine i to na način da se navedeni sektor dopuni zanimanjem veterinarski tehničar.\nUčenici se u navedenom zanimanju obrazuju već više od 30 godina, trenutno u 11 strukovnih škola u Hrvatskoj.\nS obzirom da  zanimanje veterinarski tehničar nije navedeno u ovom nacrtu Pravilnika ne možemo stavljati prijedloge i mišljenja o potrebnim kompetencijama nastavnika.\n\nZahvaljujem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[128,"Branka Pavoković","PRAVILNIK","Poštovani,\nU prijedlogu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja u programu poljoprivreda-prehrana-veterina primjećeno je: \nnedostaje cijeli program za zanimanje agroturistički tehničar.\nU programu poljoprivredni gospodarstvenik predmete mehanizacija i zaštita bilja trebali bi moći predavati diplomirani inženjeri smjera ratarstvo i smjera voćar-vinogradar-vinar.\nU programu cvjećar trebao bi diplomirani inženjer općeg smjera moći predavati sve stručne nastavne predmete , a u smjeru voćar-vinogradar-vinar predmete vinarstvo,  te promet i vožnju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[129,"Tihomir Vranić","PRAVILNIK","U prijedlogu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja primjećeno je da nedostaje u sektoru poljoprivreda cijeli program za zanimanje agroturistički tehničar.\nU programu poljoprivredni gospodarstvenik predmete mehanizacija i zaštita bilja trebali bi moći predavati diplomirani inženjeri smjera ratarstvo i voćarstva-vinogradarstva-vinarstva.\nU programu cvjećar trebao bi diplomirani inženjer općeg smjera moći predavati sve stručne nastavne predmete , a u smjeru voćar-vinogradar-vinar predmete vinarstvo,  te promet i vožnju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[130,"DIANA BRATIČEVIĆ","PRAVILNIK","Poštovani, \ndala bih primjedbe na dio Pravilnika koji se odnosi na strukovne škole, obrazovni sektor ekonomija, trgovina i poslovna administracija:\na) nisu obuhvaćena  sva usmjerenja (nedostaju, primjerice smjer Komercijalist i Prodavač)\nb) za navedena usmjerenja nisu navedeni svi stručni predmeti (tako za smjer Poslovni tajnik stoji samo jedan stručni predmet)\nc) za neke predmete potrebno je izmijeniti/nadopuniti koje struke može biti predavač (tako u usmjerenju Ekonomist, predmet Poslovne komunikacije može predavati i diplomirani ekonomist koji je u svom obrazovanju imao predmet Daktilografija/Poslovne komunikacije i koji je položio prva 4 modula ECDL programa, a ne samo dipl. oecc koji je završio smjer poslovne informatike)\nZahvaljujem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[131,"ZLATKO ERJAVEC","PRAVILNIK","Poštovani, nakon pročitanog prijedloga Pravilnika smatram potrebnim ukazati na nekoliko činjenica.\n1. Članak 105. stavak 6 a) Zakona jasno izriče da se odnosi na „studijske programe nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta“, što prvenstveno podrazumijeva nekadašnje profesore odgovarajućeg nastavnog predmeta (npr. profesor kemije), odnosno današnje magistre edukacije odgovarajućeg nastavnog predmeta – bilo jednopredmetnog ili dvopredmetnog studija (npr. magistar edukacije matematike i fizike), pri čemu se podrazumijeva da su tijekom svojeg studija uz stručne predmete i pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (PPDMO), u okviru zadnje navedenog imali metodiku nastave odgovarajućeg predmeta. Zadnje spomenuto je posebno bitno jer metodika predmeta je specifična za svaki pojedini predmet.\nUz ovakvo, meni jedino logično tumačenje, diplomirani učitelji razredne nastave i magistri primarnog obrazovanja nikako ne spadaju u kategoriju „nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta“ jer je njihovo primarno obrazovanje razredna nastava. Ne diskutirajući potrebu omogućavanja učiteljima razredne nastave (odnosno magistrima primarnog obrazovanja) mogućnost specijalizacije i pristupa predmetnoj nastavi, još jednom ponavljam da ne spadaju u stavak 6 a). \nNastavno na prvo navedeno, nejasno je na koji način su se uopće na Popisu određenih predmeta našla zvanja koja tu nikako ne spadaju, npr. mag. edukacije fizike i filozofije (na popisu zvanja za Matematiku) ili profesor politehnike (na popisu zvanja za Informatiku) kada je poznato da tijekom svojeg obrazovanja nisu slušali metodike predmeta sa popisa na kojem se nalaze i samim time nisu kompetentni za izvođenje nastave iz tih predmeta.\n2. U dijelu u kojem se Pravilnik oslanja na članak 105. stavak 6 b) – „studijski programi odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili ...“ uz PPDMO s najmanje 55 ECTS-a, također bi trebalo eksplicitno navesti da se metodika u okviru PPDMO-a odnosi na metodiku odgovarajućeg predmeta, a ne na neku „opću“ metodiku (kakva ne postoji) ili na metodiku „neodgovarajućeg“ predmeta.\n3. Što se Popisa odgovarajućih studijskih programa za pojedine predmete tiče, stječe se dojam da nije bilo dovoljno sistematičnosti kod izrade istih i da na popisima ima dosta grešaka, pri čemu je najveći nered na predmetu informatika. Čini se da je popis za informatiku napravljen spajanjem dosad važećeg popisa i popisa studijskih programa svrstanih u domenu Sektorskog vijeća za Informacije i komunikacije (a taj popis nije niti potpun niti točan, iako je napravljen u najboljoj namjeri :). Moj je prijedlog da se za sve predmete trenutno dostupni popis usporedi sa „Integriranim popisom akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica“. Ta usporedba ne zahtijeva visoku predmetnu stručnost osobe koja bi to napravila, a ukoliko bi bilo spornih programa (vjerujem da bi se radilo o manjem broju), njihovu prikladnost mogli bi odrediti stručnjaci pojedinih predmeta npr. stručnjaci uključeni u kurikularnu reformu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[132,"BRUNA DADIĆ","PRAVILNIK","Poštovani, obraćam se u ime Županijskog vijeća stručnjaka edukacijsko rehabilitacijskog profila Splitsko dalmatinske županije. Imamo primjedbu na članke 26. i 27. u kojima se nabrajaju stručnjaci našeg profila koji mogu raditi na određenim radnim mjestima: posebni razredni odjeli i stručni suradnici. Smatramo da su uslijed promjena naziva i titula nakon završenog fakulteta dogodili propusti pa neki nazivi nisu uvršteni u ovaj Pravilnik. \nTako se u članku 27. nigdje ne spominje zvanje: Profesor socijalni pedagog\nImamo primjedbu i na članak 26. Posebni programi izostavljen je naziv dipl.defektolog-socijalni pedagog, odnosno različiti nazivi tog edukacijsko rehabilitacijskog profila, a radi se o stručnjacima koji su najkompetentniji za  teškoće  koje pokrivaju spektar problema u ponašanju, tj. za djecu s hiperaktivnim ponašanjem, teškoćama u socijalizaciji, emocijama, komunikaciji, pažnji i sl.( ADHD, autizam....), a koji su također uključeni u posebne programe odgoja i obrazovanja.\nMolim da iste uvrstite, kao što se nalaze u točki 27. ( program produženog stručnog postupka; stručni suradnici edukacijsko-rehabilitacijskog profila).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[133,"BRANKA KINKELA STUPAC","PRAVILNIK","Poštovani,\nMolim Vas da kao stručnjake s odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja razmotrite smjer diplomiranog sanitarnog inženjera s potvrdom o PPDMO. Prema nastavnom planu i programu odslušanih predmeta  iz područja biologije, ekologije i kemije smatram da diplomirani sanitarni inženjer s potvrdom PPDMO zaslužuje svoje mjesto u novom Pravilniku kao učitelj u osnovnim školama. Naprotiv, godinama izvodimo nastavu s mnogo truda, koristimo nove tehnologije te se stručno osposobljavamo. Određenom broju kolega omogućeno je polaganje stručnog ispita i zasnivanje radnog odnosa, dok drugima nije. Ovim Vas putem kao stručnjake molim da se upoznate s nastavnim planom i programom smjera diplomirani sanitarni inženjer te na temelju istog donesete korektno i konačno rješenje navedenog višegodišnjeg problema .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[134,"Borjanka Smojver","PRAVILNIK","Poštovani, ljubazno molim da se u članak 5. - kemija, pod b) uvrsti diplomirani inženjer biotehnologije, odnosmo diplomirani inženjer prehrambene tehnologije kao i novo nazivlje inženjera koji su završili Prehrambeno-biotehnološki fakultet po Bolonji. Navedeni su, prema dosadašnjem Pravilniku, obavljali poslove učitelja kemije u osnovnoj školi. Podržavam prijedlog Pravilnika da prednost pri zapošljavanju imaju profesori, odnosno magistri edukacije kemije (pod a), ali vas molim da ne isključujete mogućnost zapošljavanja gore navedenih i to pod opcijom b). Prilažem popis kemijskih predmeta i broj nastavnih sati koji je odslušao diplomirani inženjer biotehnologije:\nOpća i anorganska kemija I - 6 sati tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije I - 2 sata tjedno\nKemijsko računanje - 2 sata tjedno\nOpća i anorganska kemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije II - 2 sata tjedno\nAnalitička kemija I - 3 sata tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije I - 7 sati tjedno\nAnalitička kemija II - 3 sata tjedno\nOrganska kemija I - 5 sati tjedno\nOrganska kemija II - 5 sati tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije II - 8 sati tjedno\nVježbe iz organske kemije - 12 sati tjedno\nFizikalna kemija  I - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije I - 3 sata tjedno\nBiokemija I - 3 sata tjedno\nTehnološke operacije I - 3 sata tjedno\nVježbe iz tehnoloških operacija II - 3 sata tjedno\nFizikalna kemija  II - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije II - 3 sata tjedno\nBiokemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz biokemije II - 8 sati tjedno\nTehnološke operacije II - 3 sata tjedno\nVježbe iz Tehnoloških operacija II – 5 sati tjedno","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[135,"Nikolina Miletić","PRAVILNIK","Poštovani, \n   diplomirana sam kostimografkinja Tekstilno-tehnološkog fakulteta s akademskim nazivom Magistra inženjerka tekstilnog i modnog dizajna i imam završen program  Pedagoško-psihološke i didaktičko-metodičke naobrazbe.\n   Obraćam Vam se s zamolbom da se moja struka, koja je isključivo umjetnička izjednači s kolegama umjetničkih Akademija. Kako je ministarstvo odobrilo umjetnički studij (što nigdje u diplomi ni ne piše) i program koji kroz 5 godina studiranja sadrži predmete poput: Crtanja i slikanja, Povijesti umjetnosti,  Moderne umjetnosti i dizajna, Nacrtne geometrije, Povijesti tekstila i odjeće, Modnog dizajna, Tekstilnog dizajna, Likovnog uzrokovanja tekstila, Modne ilustracije, Etnologije, Crtanja povijesnog tekstila i kostima, Sociologije kulture, Vizualnog jezika, Teorije mode, Crtanje i slikanje povijesnog kostima, Scenskog modeliranja, Kulture spektakla, Bojadisanja tekstila, Povijesti drame i kazališta, Osnova kazališne produkcije, itd., smatram da bi se trebalo uskladiti u zakonu da je to umjetnička struka.\n   Konkretan razlog mog javljanja je poradi zamolbe, tj. mogućnosti izmjene zakona za zapošljavanje za učitelje likovne kulture u osnovnim i strukovno-umjetničkim školama. Sramotno je da uz umjetnički program koji sam prošla i s položenim pedagoškim kompetencijama zakonski pred mnom prednost imaju kolege s Akademije likovnih umjetnosti (koji nisu studirali likovnu edukaciju) s 3 ili 5 godina završenog fakulteta bez pedagoške izobrazbe, i to čak i za predavanje moje struke. Da stvar bude gora prednost posjeduje i Pedagoški fakultet koji je za rani i predškolski odgoj.\nLikovnu kulturu predaju pojedinci koji nisu podobni te oni kojima nedostaje sati za punu satnicu dok ja zakonski nisam stručna i pred mnom mogu raditi i pojedinci koji posjeduju diplome drugih zemalja. \n   Fakultet sam završila na račun Republike Hrvatske, tj. bez plaćanja, smatram da bi ista trebala omogućiti zaposlenje osoba kojima je financirala školovanje.\nZamoljavam Vas da uvažite moju primjedbu. \nS štovanjem, \nNikolina Miletić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[136,"Josipa Gaurina","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nmolim Vas da uzmete u obzir magistre biologije i ekologije mora za predavati nastavne predmete Prirodu i Biologiju uz prethodno  odrađen program PPDMO. Neki od njih su u procesu stručnog osposobljavanja ili su ga odradili. Isto tako neki su položili stručni ispit, a u ovom prijedlogu novog pravilnika ih nema kao učitelje i nastavnike koji mogu raditi u OŠ ili SŠ.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[137,"Filip Bonev","PRAVILNIK","Poštovani,\nNacrt pravilnika smatram diskriminirajućim.\nSpecijalistički diplomski stručni studiji se niti ne spominju. \n\nČlanak 105., stavak 6., točka b, Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi\n\"Studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije).\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[138,"Josip Razum","PRAVILNIK","Poštovani,\n\nu nastavku navodim svoje primjedbe na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu, kao i svoje prijedloge.\n\n1. primjedba:\nU članku 5. stavku 1. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim to što stoji napisano da učitelj kemije u osnovnoj školi između ostalih, može imati i sljedeću vrstu obrazovanja – prof. biologije i geografije. Mislim da se ta vrsta obrazovanja ne može tumačiti kao odgovarajuća vrsta, prema članku 105., stavak 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Nije logičan ni poredak po kojem navedena vrsta obrazovanja stoji ispred svih dolje navedenih. Istodobno, uopće ne navodite – prof. fizike i kemije.\n\n2. primjedba:\nU članku 5. stavku 1. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim to što stoji napisano da učitelj fizike u osnovnoj školi između ostalih, može imati i sljedeću vrstu obrazovanja – prof. matematike (na prvome mjestu). To je pretpostavljam, lapsus calami (copy – paste). Trebalo bi pisati - prof. fizike.\n\n3. primjedba:\nU članku 6. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim poredak kojim su navedena zvanja koja znače odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za nastavnika kemije u srednjoškolskoj ustanovi (vidljivo je kod drugih predmeta, poput biologije da poredak nije abecedni nego logičan). \nNije logično da se prvo navode zvanja stečena na istraživačkom smjeru studija (diplomirani inženjer kemije, odnosno magistar kemije), a tek nakon toga zvanje stečeno na nastavničkom smjeru studija (profesor kemije). Istovremeno zvanje magistar edukacije kemije se niti ne spominje kao mogućnost. \nVaša prvo navedena zvanja mogu se tumačiti kao odgovarajuća vrsta obrazovanja, prema članku 105., stavak 7. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, uz uvjet da kandidat ima potrebne pedagoške kompetencije, odnosno odgovarajuće pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje. \nKandidati sa zvanjem - profesor kemije, odnosno magistar edukacije kemije to već imaju, jer su završili odgovarajući smjer na studiju koji ih primarno priprema za odgojno-obrazovnu djelatnost, a to je nastavnički smjer. \nZbog svega navedenog, predlažem sljedeći poredak: 1. profesor kemije,                  2. magistar edukacije kemije, 3. diplomirani inženjer kemije, 4. magistar kemije,         5. diplomirani inženjer kemijske tehnologije, 6. diplomirani inženjer biotehnologije ...\n\n4. primjedba:\nNeologčan poredak zvanja za nastavnika fizike u srednjoškolskoj ustanovi (nije moje područje, ali primjetih). Mogu navesti slične argumente kao i za kemiju.\n\nPoznato je da postoji izražen deficit osoba s odgovarajućom vrstom obrazovanja za nastavu kemije i fizike u srednjim školama (profesori, odnosno magistri edukacije), ali to nije logičan argument da ih se u ovom Nacrtu pravilnika navodi kao pričuvnu mogućnost ili ih se uopće ne navodi. Smatram da je po tom pitanju važeći Pravilnik logičniji.\nU vjeri da će navedene primjedbe biti proanalizirane, a navedeni argumenti uvaženi kako bi se radna mjesta u državnim službama popunjavala nakompetentnijim osobama, sve u svrhu napretka drage nam domovine Republike Hrvatske,\nSrdačno Vas pozdravljam.\n\nU Zagrebu, 23. veljače 2016.\nJosip Razum, prof. (profesor kemije), nastavnik kemije i biokemije u Školi za medicinske sestre Vinogradska u Zagrebu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[139,"katica kašikić","PRAVILNIK","Poštovani,\nčitajući ovaj nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu primječujem da ponovno nije prepoznata titula stručnog specijalista. U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi u članku 105 stoji: \n(7) poslove nastavnika predmetne nastave može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.\n(8) Poslove strukovnog učitelja u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila preddiplomski sveučilišni studij ili stručni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije.\nPrema gore navedenom proizlazi da ovaj nacrt Pravilnika nije usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi što se protivi Ustavu Republike Hrvatske, članku 5, u kojem stoji: “U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi u skladu sa zakonom i Ustavom.“ \nMZOS je već upoznat s problemom neprepoznatljivosti akademske titule stručni specijalist u trenutno važećem Pravilniku o stručnoj spremi nastavnika te neusklađenosti tog Pravilnika sa Zakonom o odgoju i obrazovanju. Rečeno je kako će ta neusklađenost biti uređena novim Pravilnikom, no sudeći po ovom nacrtu, to se neće dogoditi. I ovaj nacrt Pravilnika izostavlja mogućnost zapošljavanja u školi kadra koji je završio diplomski specijalistički stručni studij te je jasno da se radi o subjektivnom i neargumentiranom odabiru pojedinih studija dok se druge diskriminira i zanemaruje.\nZanima me, kao stručnog specijalista sa diplomom Veleučilišta u Karlovcu, zašto MZOS izdaje dozvole za rad institucijama koje obrazuju kadar po programu koji je ono samo odobrilo da bi se nakon uloženog truda i novca susretali sa bezbrojnim nedorečenostima, neusklađenostima i problemima, jer takva situacija nikomu ne koristi. Naše društvo deklarativno podržava i potiče  prekvalifikacije i cjeloživotno obrazovanje i učenje, ali ispada da polaznici takvih programa ne znaju što mogu očekivati.\nMolim Vas da ispravite uočene nedostatke u ovom nacrtu Pravilnika kako bi bio usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju na koji se pozivate te kako se više ne bi diskriminiralo osobe koje su završile diplomske specijalističke stručne studije.\nS poštovanjem,\nKatica Kašikić, struč.spec.oec.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[140,"Branimir Paškvan ","PRAVILNIK","Poštovani,\nSmatram da bi zanimanje diplomirani dizajner/magistar dizajna trebalo biti uvršteno u čitav niz programa i predmeta pod člankom 9. Za Strukovne škole jer su isti za te predmete nesumnjivo barem jednako educirani kao i dipl. ing. arhitekture u nekim odnosno prof. likovne kulture/ akademski slikar u drugim slučajevima.\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture\npredmeti: projektiranje interijera, osnove zanatskih radova, povijest struke, industrijska proizvodnja, perspektiva\nProgram: Likovna umjetnost\nPredmeti: tehničko crtanje, pismo, teorija oblikovanja\nProgram: aranžersko scengrafski dizajner\nPredmeti: plastično oblikovanje, aranžersko scenografske tehnike, oblikovanje prostora, povijest struke, \nProgram: grafički dizajner\nPredmeti: grafičke tehnike; grafičke tehnologije, \nProgram: slikarski dizajner \nPredmeti: slikarsko projektiranje, reklamno slikanje, perspektiva, \nProgram: Dizajner tekstila\nPredmeti: projektiranje, \nProgram: fotografski dizajner\nPredmeti: fotografski dizajn, \nProgram: dizajner metala\nPredmeti: povijest struke\nProgram: dizajner keramike\nPredmeti: povijest struke\nProgram: industrijski dizajner\nPredmeti: oblikovanje interijera, projektiranje, \nProgram: modni stilist\nPredmeti:  teorija dizajna,  kultura življenja, prostor i modni dizajn\n\nTakođer pod čl. 5 točka 24 (Likovna kultura) matram da bi dipl. dizajner/mag. Dizajna bio posve kompetentan za održavanje predmetne nastave. \n\nZahvaljujem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[141,"Sandra Humić","PRAVILNIK","Predlažem da se diplomirane inženjere kemijske tehnologije s potrebnim pedagoškim kompetencijama uvrsti na popis Pravilnika kao odgovarajuća stručna sprema za izvođenje nastave u nastavnim predmetima koji su nastavnim planom i programom srodni kemiji u srednjim strukovnim školama kao npr. Primijenjena kemija, Kemija hrane, Tehnološke operacije, Račun u struci, Tehnološke operacije i procesi, Biokemija te Analiza i kontrola kvalitete hrane.\nPravilnik u području Strukovne škole, u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana, veterina ne navodi program Agroturistički tehničar kao i Tehničar nutricionist, a koji se provode u školama te smatram da trebaju biti uvršteni u ovaj Pravilnik zajedno s pripadajućim nastavnim predmetima te vrstom i razinom obrazovanja.\nNavedeni program Prehrambeni tehničar je izmijenjen te gotovo niti jedan nastavni predmet više nije pod nazivom kako su navedeni u ovom Pravilniku. Predlažem da se program Prehrambeni tehničar izmijeni prema posljednjim izmjenama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[142,"Marina Kopri","PRAVILNIK","Kao prvo, svakako je neprihvatljivo magistra muzike - bez specifikacije diplomskog studija (instrumenta) - navesti kao odgovarajuću vrstu obrazovanja za gotovo svaki predmet u osnovnim glazbenim školama. Naziv ''magistar muzike'' (kada govorimo o instrumentalistima) u pravilniku treba biti specificiran određenim smjerom, kako ne bi bilo zabune ili nepravilnosti prilikom provođenja natječaja i zapošljavanja. Taj uopćeni naziv ''magistra muzike'' svakako bi trebalo izbjegavati.\nDruga primjedba ide u smjeru predavača saksofona. Naime, ako je prihvatljivo da profesor kontrabasa predaje gitaru, možda bi mogli navesti i da u osnovnim školama profesor klarineta može predavati saksofon (posebno u školama s manjim brojem učenika gdje punu satnica klarineta i saksofona predaje jedna osoba). Diplome se svakako poštuju, no ponekad je potrebno napraviti iznimnku zbog specifičnosti situacija u manjim sredinama.  Ista se paralela može povući i s profesorima roga i eufonija/tenora. \nTreća primjedba odnosi se na članak 9. točka 21. Pravilnika. Naime, kod skupnog muziciranja nigdje nije spomenut tamburaški orkestar.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[143,"SANJA MALEVIĆ","PRAVILNIK","Poštovani! \nŽupanijsko vijeće  14. županije  Obrazovni sektor Poljoprivrede, prehrane i veterine s pripadajućim  školama Srednja strukovna škola Antuna Horvata Đakovo, Poljoprivredna i veterinarska škola Osijek, Srednja škola Našice, Srednja škola Donji Miholjac i Srednja škola Valpovo, koje broji 39 članova uključujući se u  Javnu raspravu donijelo je sljedeće prijedloge i zaključke:\n1. U prijedlogu Pravilnika nedostaju zanimanja: Poljoprivredni tehničar stočar, Tehničar poljoprivredne mehanizacije, Agroturistički tehničar ( međustrukovno zanimanje) i eksperimentalni Agrotehničar pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja.\n2. U prijedlogu Pravilnika nedostaju izborni predmeti za  zanimanja u poljoprivrednoj struci pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja.\n3. Za  smjer mehaničar poljoprivredne mehanizacije (OBRAZOVNI SEKTOR STROJARSTVO, BRODOGRADNJA I METALURGIJA)  za predmete Tehnologija poljoprivredne proizvodnje, Motori i traktori, Poljoprivredni strojevi,  Praktična nastava  kao vrstu i razinu obrazovanja potrebno je  navesti i dodati   diplomirani inženjer agronomije smjer mehanizacija poljoprivrede i magistar inženjer agronomije-mehanizacije što je usklađeno s  nastavnim  planom i programom \n4. Za predmet Promet i vožnja  ( u zanimanju Poljoprivredni tehničar opći i biljne proizvodnje) zbog sadržaja vezanih za poljoprivrednu mehanizaciju – kao vrstu i razinu obrazovanja dodati   diplomirani inženjer agronomije smjer mehanizacija poljoprivrede i magistar inženjer agronomije-mehanizacije\n5. Na popis zvanja potrebnih za rad na mjestu nastavnika nužno je uvrstiti zvanje diplomirani inženjer agronomije - smjer zaštita bilja u predmete Bilinogojstvo, Tloznanstvo, Ratarstvo, Specijalno vinogradarstvo, Povrćarstvo, Sjemenarstvo, Skladištenje poljoprivrednih kultura, Cvjećarstvo, Dendrologija, Tržište, Zaštita čovjekova okoliša i Praktična nastava u svim programima iz ovog obrazovnog sektora.\n6. U zanimanju Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje za predmet Opće voćarstvo i vinogradarstvo upisan je diplomirani ing. agronomije smjer ratar. Analogno tome predmetu Opće ratarstvo treba dodati Diplomirani  inženjer agronomije, smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo;\n7. Ujednačiti kod svih zanimanja ukoliko se radi o istom predmetu tj. o istim ili sličnim sadržajima jednaku stručnu spremu. \nPredmet Tržište za zanimanje Poljoprivredni tehničar opći navedeni su diplomirani inženjer agronomije i magistar inženjer agronomije dok je kod istog predmeta za zanimanje Poljoprivredni tehničar vrtlar upisan samo magistar inženjer agronomije i treba dodati diplomirani inženjer agronomije.\n8. U zanimanju Poljoprivredni tehničar vrtlar za  predmet Zaštita čovjekova okoliša dodati   diplomirani  inženjer agronomije smjer ratar\n9. Uz navod diplomirani inženjer agronomije ukoliko nisu navedeni smjerovi naglasiti da se radi o svim pripadajućim i odgovarajućim smjerovima npr. kod predmeta Repromaterijali u poljoprivredi, Poznavanje poljoprivrednih kultura, Skladištenje poljoprivrednih proizvoda, Zaštita čovjekova okoliša, Praktična nastava.\n10. U zanimanju Poljoprivredni gospodarstvenik u predmet Mehanizacija  dodati Diplomirani  inženjer agronomije smjer voćar-vinar-vinogradar i ratar, a u predmet Zaštita bilja Diplomirani  inženjer agronomije smjer  ratar\n11. U zanimanju Vrtlar u predmetima Mehanizacija i Zaštita bilja dodati Diplomirani  inženjer agronomije, smjer ratarstvo i opći smjer","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[144,"Snježan Hasnaš","PRAVILNIK","Poštovani. Prijedlog ovog nacrta pravilnika ostavlja mjesta sumnji da je sročen s namjerom da se obezvrijedi filozofija kao metodološka i kao metodička disciplina. Pod pretpostavkom da se htjelo doista predložiti neko poboljšanje, uvjerenja sam da trebam istaknuti nekoliko očiglednih općenitosti prepoznatljivih svakom tko se bavi filozofijom i etikom, bilo pedagoški bilo znanstveno. \nDakle, prijedlog ovog nacrta previđa da metoda filozofskog istraživanja obuhvaća sva spomenuta zvanja i njihova područja (politologija, sociologija, etika, kroatologija, teologija, religiologija) i ne može biti svedena na bilo koje od njih. Metodički i metodološki to znači sužavanja područja bavljenja filozofijom i etikom. \nPojedina zvanja također jesu suprotstavljena filozofiji te sa svojih partikularnih područja također ne mogu biti dovoljno utemeljena kako bi sagledala, ponovno, metodološki i metodički, širinu sve one problematike koju zastupa bavljenje filozofskom problematikom i filozofskom disciplinom etike. \nSmisao bavljenja filozofijom nije, metodički i metodološki, utemeljen samo povijesno već i predmetom filozofije te ničim drugim. Literatura o tome je preobilna.\nApeliram na autore ovog nacrta da se posavjetuju s bilo kojim upućenim filozofom/filozofkinjom koji će joj, putem literature i filozofske stručne javnosti ukazati na ove, zapravo, unutar filozofskih stručnih krugova, općenito jasne pretpostavke bez kojih nema nikakvog stručno utemeljenog odnosa prema filozofiji. \nOdbijanjem uvažavanja, na prvom mjestu, filozofije kao zasebne discipline izvan okvira partikularnih zvanja kao što su politolozi, sociolozi, teolozi, profesori hrvatske kulture, kroatolozi, profesori religijske kulture i religiozi odbija se prepoznati stručnost filozofa da se bave filozofijom i etikom prije svih koji to nisu te nikakvim stečenim zvanjem za to ne mogu biti stručni u odnosu na obrazovane filozofe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[145,"Davor Brđanović","PRAVILNIK","Ispričavam se. Komentar sam prebacio u članak 9. gdje mu je i mjesto.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[146,"Graditljska, prirodoslovna i rudarska škola","PRAVILNIK","KEMIJA / BIOLOGIJA / MIKROBIOLOGIJA\nNa 19.str. pod predmetom BIOLOGIJA je lijepo navedeno da mag. educ. biol. i kem. može predavati taj predmet u gimnazijama i stručnim školama, dok pod predmetom KEMIJA nije navedeno. \nNadalje, ako je novo \"imenovanje\" titula uvršteno pod biologijom, trebalo bi biti uvršteno svugdje gdje priše samo prof. biologije, samo prof. kemije i prof. biol. i kem. kao npr. u prehrambenim tehničarima pod SVIM navedenim vrstama kemija.\nPod predmetom BIOKEMIJA kod preh. tehničara nije naveden profil prof. biologije, što smatram da bi svakako trebao biti naveden kao i mag.educ.biol. i kem. (ako nije naveden).\nTakođer pod predmetom MIKROBIOLOGIJA nedostaje mag.educ. biol. i kem.\nKod KEMIJSKIH I EKOLOŠKIH tehničara također nije naveden profil mag.educ. biol. i kem., te u KEM.LABORATORIJU na području ekologija- opet nema mag.educ. biol. i kem.\nNegdje zna pisati \"bilo koji dvopredmetni studij\" što je ok... ali su navedeni opet samo profesori... kao npr. pod općomi anorganskom kemijom, organskom kemijom, pa pod predmetom ispitivanje materijala.\nTu su i smjerovi kao što su: PROIZVOĐAČ STAKLA I PROIZVOĐAČ GUME. Prof. kemije kao profil predavača piše 2puta, i opet nema mag.educ. biol. i kem., a imaju i predmet Kemija s vježbama gdje također ne piše.   \n1. Kod prehrambenog tehničara u predmetima Primijenjena kemija, Račun u struci i Biokemije treba još dopisati za kadrovske uvjete i prof. kemije, dipl. ing. kemije, prof. biologije i kemije te prof. fizike i kemije.\n2. Kod tehničara nutricionista u predmetima Humana fiziologija, Ekologija i Botanika treba dodati još i prof. biologije i kemije; nadalje, primijetio sam da u predmetima Zaštita na radu, higijena i sanitacija, Tehnologija vode te Ekološka proizvodnja hrane piše za kadrovski uvjet i prof. kemije. Smatram da se onda treba dodati i dipl. ing. kemije te prof. biologije i kemije.\nPrimjedba  da kod prehrambenih tehničara fali diplomirani inženjer kemije.\nStrukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije EKOLOŠKI TEHNIČAR\npredmet JEDINIČNE OPERACIJE- dopuniti s dipl.inz. prehrambene tehnologije i magistar injženjer prehrambenog inženjerstva (ako sam dobro napisala,  tako piše u istom kurikulumu kod drugih predmeta, gdje može predavati)\npredmet MIKROBIOLOGIJA -dopuniti s dipl.inz. prehrambene tehnologije i magistar injženjer prehrambenog inženjerstva\n TEHNIČAR ZA LOGISTIKU I ŠPEDICIJU\npredmet POZNAVANJE ROBE -dopuniti s dipl.inz. prehrambene tehnologije i magistar injženjer prehrambenog inženjerstva\n POMOĆNI KUHAR-\npredmet HIGIJENA -dopuniti s dipl.inz. prehrambene tehnologije i magistar injženjer prehrambenog inženjerstva\n  TURISTIČKO - HOTELIJERSKI KOMERCIJALIST\n KONOBAR\n KUHAR\n SLASTIČAR\n u tim smjerovima kod predmeta KUHARSTVO  uopće nema prehrambeni inženjer već su samo ekonomisti i VKV kuhari\nOsnovna škola\nPriroda – obavezno dodati prof. biologije i prof. biologije i kemije (naveden samo učiteljski smjer s pojačanim prirodoslovljem)\nGimnazija\nKemija – dodati prof. biologije i kemije\nStrukovne škole\nPOLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE  \nPoljoprivredna botanika – dodati prof. biologije i kemije\nPOLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR\nPoljoprivredna botanika – dodati prof. biologije i kemije\nZaštita čovjekova okoliša - dodati prof. biologije i kemije i prof. biologije\nPOLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI\nPoljoprivredna botanika – dodati prof. biologije i kemije\nPOLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT\nPoljoprivredna botanika – dodati prof. biologije i kemije\nZaštita čovjekova okoliša - dodati prof. biologije i kemije i prof. biologije\nPREHRAMBENI TEHNIČAR\nOpća i anorganska kemija - dodati prof. biologije i kemije\nFizikalna kemija - dodati prof. biologije i kemije\nAnalitička kemija - dodati prof. biologije i kemije\nOrganska kemija- dodati prof. biologije i kemije\nBiokemija- dodati prof. biologije i kemije\nKEMIJSKI LABORANT\nIspitivanje materijala - dodati prof. biologije i kemije\nTehnologija struke - dodati prof. biologije i kemije\nPROIZVOĐAČ STAKLA\nKemija s vježbama - dodati prof. biologije i kemije\nTehnologija stakla - dodati prof. biologije i kemije\nKOŽAR\nPoznavanje materijala - dodati prof. biologije i kemije\nSREDNJE PLESNE ŠKOLE\nAnatomija – dodati prof. biologije i kemije\nDodatne napomene: Nacrt je prilično manjkav. Neki smjerovi u srednjoškolskom obrazovanju uopće nisu navedeni (npr. tehničar nutricionist, rudarski tehničar, geološki tehničar). Plan i program za prehrambenog tehničara izmijenjen je prije četiri godine, a u nacrtu se predmeti navode prema starom. Za smjer kemijski tehničar naveden je jedan jedini predmet!\nPrimjedbe i prijedlozi dopuna u Nacrtu PRAVILNIKA\no odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu\nOsnovna škola\n.1. U  Čl.5 kod nastavnog predmeta kemije  ( u dijelu b) ) treba dopuniti diplomiranim inženjerom  prehrambene tehnologije- prema trenutno važećem Pravilniku o  stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) gdje je zastupljeno navedeno zanimanje.\nSrednja škola\n        Gimnazije\n1. U Čl. 6  kod nastavnog predmeta biologije naveden je diplomirani inženjer biotehnologije pa bi trebalo dopuniti s diplomiranim inženjerom prehrambene tehnologije budući da se radi o istom završenom fakultetu i istom zvanju  samo što je smjer drugačiji ( dip. inž. prehrambene tehnologije-smjer preh. inženjerstvo i dipl. ing. preh. tehnologije-smjer biokemijsko inženjerstvo).\n2. U Čl. 6 kod nastavnog predmeta kemije također je naveden samo dipl. inž. biotehnologije- treba dopuniti s dipl inž. prehrambene tehnologije      ( razlog naveden prethodno).\nNa svim mjestima gdje se predviđa dipl. inž. prehrambene tehnologije ili mag. inž. prehrambene tehnologije MORA DOSLJEDNO PISATI I DIPL. INŽ. BIOTEHNOLOGIJE, u svim predmetima prhrambene, poljoprivredne i kemijske struke.\n     3.Sva mjesta koja se dopunjavaju s dipl inž. prehrambene tehnologije, \n          svakako treba dopuniti s istovjetnim-  magistar inženjer  techn. aliment.\n          (magistar prehrambenog inženjerstva)\n               Strukovne škole\n   Nacrt Pravilnika za strukovne škole je pogrešan i nepotpun. ZA NEKA JE ZANIMANJA NAVEDEN STARI PROGRAM KOJI SE NE IZVODI VEĆ GODINAMA, tako da su predmeti koji se predaju PREMA KATALOGU IZ 1996/97.drugačiji. Neka zanimanja za koja se učenici već duži niz godina školuju uopće nisu navedena. \nNacrt bi trebalo ispraviti važećim Planovima i programima na osnovu pravovaljane dokumentacije Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih ili navesti za sve sektore kao što je navedeno u nekim sektorima : \nU svim okvirnim nastavnim planovima i programima  propisani su kadrovski uvjeti.\n1. Za zanimanje prehrambeni tehničar  naveden je stari program  iz 1996., a postoji novi Nastavni plan i program po kojem se školuju svi prehrambeni tehničari u Republici Hrvatskoj i u kojem je adekvatno naveden nastavni kadar.\n2. Kod kemijskih tehničara i ekoloških tehničara naveden je dipl. inž. biotehnologije i magistar  prehrambenog  inženjerstva, a vjerojatno je greškom ispušten dipl. inž. prehrambene tehnologije što je istovjetno zanimanje, pa je potrebna dopuna.\nSukladno tome, potrebna je i dopuna kod zanimanja kemijski laborant u predmetima tehničko crtanje i elementi strojeva i ekologija i također u zanimanjima proizvođač gume i kožar.\n3. Kod zanimanja ekonomist, u predmetu tehnologija s ekologijom naveden je dipl. inž. biotehnologije-potrebno je dopuniti dipl. inž. prehrambene tehnologije.\n4. Zanimanje tehničar nutricionist nije navedeno u Nacrtu Pravilnika , a učenici se za to zanimanje u Republici Hrvatskoj školuju  duži niz godina. Za navedeno zanimanje postoje propisani kadrovski uvjeti koje bi trebalo dopuniti. Prijedlog izmjena i dopuna  naveden je u zasebnom dokumentu.\nU članku 6. pravilnika \"Strukovne škole, 3. OBRAZOVNI SEKTOR GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA\" treba dodati tekst: \n\"U svim okvirnim nastavnim planovima i programima podsektora Geologija, rudarstvo, nafta propisani su kadrovski uvjeti\" \n U članku 5. Pravilnika, točka 15 (Fizika) b) treba dodati tekst: \n\"diplomirani inženjer rudarstva, diplomirani inženjer strojarstva \" \nili cijelu točku 15b) izmijeniti u \"diplomirani inženjer tehničkih fakulteta\" \n U članku 5. Pravilnika, točka 16 (Priroda) b) treba dodati tekst: \n\"diplomirani inženjer geologije, diplomirani inženjer geologije i geografije\" \n U članku 5. Pravilnika, točka 20 (Geografija) b) treba dodati tekst: \n\"diplomirani inženjer geologije i geografije\" \n U članku 5. Pravilnika, točka 21 (Tehnička kultura) b) treba dodati tekst: \n\"diplomirani inženjer rudarstva, diplomirani inženjer geologije, diplomirani inženjer strojarstva \" \nili cijelu točku 21b) izmijeniti u \"diplomirani inženjer tehničkih fakulteta\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[147,"Udruga bivših studenata i prijatelja visoke tehničke škole u Bjelovaru","PRAVILNIK","Poštovani,\nPredlažemo da se Stručni studij mehatronike koji pripada znanstvenom polju strojarstva, uvrsti u \n„Pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u \nškolskoj ustanovi i učeničkom domu“, kako bi stručnim prvostupnicima (baccalaureus) inženjerima \nmehatronike bilo omogućeno uz odgovarajuće pedagoške kompetencije da se zaposle u obrazovnim \nustanovama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[148,"Obrtnička škola Bjelovar","PRAVILNIK","Pravilnik o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjoj školi pisan je 1999. god. Do danas imamo niz novih zanimanja koja su proizašla iz otvorenih visokih škola i veleučiliša.\nTa nova zanimanja nisu uvrštena u spomenuti pravilnik a svakako bi trebala biti.\nNpr. Stručni prvostupnik-Inženjer mehatronike nije uvršten u pravilnik, iako to zanimanje na tržištu rada postoji barem 4 godine.\nSmatramo da bi navedeno zanimanje trebalo biti uvršteno u pravilnik i da takav kadar može npr. držati praktičnu nastavu u srednjim školama u sektorima strojarstva i elektrotehnike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[149,"Igor Vlajnić","PRAVILNIK","Moj treći i nadam se posljednji komentar u raspravi. Isprike ako je netko povrijeđen. Ali:\n1. Nitko se ne mora bojati za svoj posao ako je zaposlen prema dosadašnjim pravilnicima. To je uvijek bilo tako, i tako je predviđeno ovim pravilnikom.\n2. Jednako tako, ne bi bilo ni pošteno da sada osobe koje su u sustavu trpe zbog promjene pravilnika - ali ni oni koji studiraju. Ako je netko upisao neki studij nije u redu da sada tijekom studija promjenom pravilnika ostane bez mogućnosti zaposlenja. Ovo su dugoročne i ozbiljne promjene - predlažem neko razdoblje prilagodbe.\n3. Međutim, upravo zbog toga, pravilnik treba predstavljati \"idealno stanje\" i uvrštavati samo najviše razine kompetencija, a ne biti napisan po principu \"svi sve\"!\n4. Na taj način se potiču fakulteti da podižu razinu i kvalitetu studijskih programa kako bi im diplomanti bili konkurentni, a studenti se potiču na upis viših razina i boljih fakulteta.\n\nOnda sve ima nekog smisla. Dosta je više snižavanja razina znanja i kompetencija i degradiranja onih koji nešto završe. Ako je netko i bio fantastičan student, činjenica da studira neki sporedni program mu ne daje za pravo da predaje u školi. Ali, i dalje svi možemo na kavicu. Prvo posao, onda zabava.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[150,"Marija Veraja","PRAVILNIK","Poštovani, na popisu zvanja potrebnih za rad na radnom mjestu nastavnika u srednjim strukovnim školama iz predmeta gospodarska matematika stoji da ga mogu predavati diplomirani ekonomisti. Mislim da oni nisu kompetentni za predavanje matematike, što zbog nedovoljnih kolegija na fakultetima, što zbog kompleksnosti ionako najomraženijeg predmeta. Također, učenici u strukovnim školama zahtijevaju bolju metodičku obrazovanost, što ekonomisti u svom visokom obrazovanju nikad nisu imali. Mislim da bi taj predmet trebali predavati samo profesori bilo matematike same ili u kombinaciji s nekim drugim predmetom. Svakako je važno da se radi o kvalificiranim profesorima matematike! Ispada da za najsporniji predmet oko kojeg se vežu najveći problemi imamo najlabavije kriterije zapošljavanja. Bez obzira što ispred riječi matematika stoji riječ gospodarska, i dalje je to matematika. Davanje drugog imena predmetu je samo stvaranje sive zone u zakonu ne bi li se moglo lakše manipulirati radnim mjestima. To što imamo puno nezaposlenih ekonomista, ne znači da im treba na silu stvarati radna mjesta. Profesori matematike na svom studiju imaju i fiziku, pa nisu kompetentni predavati taj predmet. Ovaj dio pravilnika koji se odnosi na gospodarsku matematiku će dovesti do još većeg pada kvalitete nastave matematike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[151,"Suzana Mikulec","PRAVILNIK","Poštovani,\n u članku 4. trebali biste nadopisati još jedan važan pojam  NASTAVNIK/ICA RAZREDNE NASTAVE  jer po Vašem Nacrtu takve osobe ne postoje na papiru, ali  ih u stvarnosti ima.Osim što ih niste uvrstili u članak 4., tim istima niste ni omogućili da se dodatno obrazuju u RH kako biste im pomogli ostvariti pravo na stjecanje  visoke stručne spreme po koju su neki ravnatelji i neki učitelji išli u dragu nam Bosnu i Hercegovinu. Imate uvid u točan broj takvih NASTAVNIKA /ICA jer postoji centralni obračun plaća u kojem  je za svakog točno napisana pripadajuća stručna sprema.Ako niste znali, ti isti NASTAVNICI sada imaju po dvadesetak godina radnog iskustva i spremni su se dodatno školavati u RH, ali koga briga za  jednu ranjivu skupinu u društvu bez obzira o kojoj se skupini radi, jer je naše hrvatsko društvo prepuno ranjivih skupina koje se zbog nebrige i nestručnosti uvijek izgube negdje u nekom sustavu. Bože, čuvaj Hrvatsku !","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[152,"Melita Mataković-Rožić","PRAVILNIK","Uz dužno poštovanje kolegi Vlajniću, ja na ničem ne inzistiram samo predlažem i uključila sam se u ovo savjetovanje iz istog razloga, jer nas je malo i nemamo kritičnu masu koja bi lako mogla nešto promijeniti. U potpunosti se slažem da bi kompozitori i dirigenti trebali biti na popisu stručnih predavača Glazbene kulture u osnovnim i srednjim školama.\nŠto se kavice u Vlaškoj tiče (iako ovo savjetovanje ne bi trebalo biti za osobna vrijeđanja, jer smo svi u sličnoj situaciji), ne pijem kavu, i u Vlaškoj sam provela vrijeme svog studija (1996.-2001. godine) na 3. katu KBF-a puno puta od 7 do 22 sata trudeći se na predavanjima, znojeći i vježbajući klavir i orgulje. I otkad radim stručno se usavršavam i usavršavati ću se bez obzira na kojem radnom mjestu završila nakon prihvaćanja ovog Pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[153,"Mario Dumančić","PRAVILNIK","Poštovani,\nUčiteljski fakulteti u Republici Hrvatskoj obrazuju učitelje s pojačanim predmetom Informatike. Tijekom svog studiranja studenti slušaju respektabilnu količinu kvalitetnih informatičkih kolegija koji im daju specifične, stručne kompetencije i znanja iz područja Informacijski i komunikacijskih znanosti. Temeljem toga smatram da im treba omogućiti rad u cjelokupnoj Osnovnoj školi a ne samo u niži razredima Osnovne škole. Posebice je važno naglasiti da studenti slušaju metodičke kolegije iz Informacijskih i komunikacijskih znanosti u puno većem obimu nego neki drugi programi. Potrebno je ovdje naglasiti da Učiteljima iz pojačanoga predmeta Informatike nedostaju metodička iskustva (ali ne i znanja) rada u višim razredima. Taj nedostatak je razumljiv jer iako posjeduju ta znanja ne smiju formalno ulaziti u nastavu viših razreda. No ovaj nedostatak može se vrlo brzo ukloniti novim kolegijem u okviru fakultetskog obrazovanja. Smatram da učitelji s pojačanim predmetom Informatike mogu kvalitetno unaprijediti informatičko obrazovanje u cjelokupnoj Osnovnoj školi.\n\nLijepi pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[154,"Maja Erak","PRAVILNIK","Poštovani, poljoprivredni fakulteti u RH nude pregršt smjerova za koje je propisano što koji smjer može predavati u srednjim školama. Rukovodeći se tim preporukama normu mogu „napuniti“ samo nastavnici u velikim poljoprivrednim školama što je u maloj školi „nemoguća misija“. Stoga predlažem da uvjet za zaposlenje ne bude smjer nego završeni poljoprivredni fakultet. Kroz nastavni plan i program tijekom školovanja na agronomskom fakultetu studenti obrade sva područja poljoprivrede. Kad se zateknu u školi, nastavnici stečeno iskustvo sa fakulteta nadograđuju i šire radom pri čemu stječu nove kompetencije i stručnost potrebnu za rad u nastavi bez obzira na završeni smjer. (npr. sektor ekonomije uglavnom traži dipl. ekonomistu, i sve nove verzije titula, bez naglaska na smjer).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[155,"Ante Sudec","PRAVILNIK","Cijenjene kolegice i kolegice,\n\n ova rasprava je očito izrazito loše pripremljena od strane Tijela koja stoje iza Nacrta, kao i što se kreće u izrazito pogrešnom smjeru. Ne mogu se oteti dojmu da se radi o napadu na pojedine struke, a bez zakonski potkrijepljenih argumenata.\n\nVidljivo je da se najviše prašine podiglo zbog mogućnosti predavanja prirode i biologije u osnovnoj školi. Najviše se napadaju učitelji s prirodoslovljem. U čemu je problem?! Fakultet je imao Dopusnicu za obrazovanje kadra (rn + neki predmet); dakle njemački jezik, hrvatski jezik, matematika, engleski jezik, glazbena kultura, povijest, geografija, likovna kultura i prirodoslovlje. Činjenica je da smo tada obrazovali dotični kadar zbog deficita struke. Ljudi su se obrazovali za rad u rn i u predmetu (kao što neki dvopredmetno mogu studirati, kao što i oni koji su inženjerski smjer odabrali umjesto nastavničkog, pa svejedno mogu raditi uz položenu pedagošku grupu predmeta u nastavi itd.). Dakle tu smo odmah riješili pitanje kome je gdje lakše tražiti posao (jer su komentari da učitelji imaju više opcija, što je i  čovjeku prosječne inteligencije jasno da i nije baš tako, pa smatram da nije potrebno objašnjavati navedenu tvrdnju obzirom da bi ovdje trebao biti prisutan viši kvocijent inteligencije). Nadalje, najspornije je tzv prirodoslovlje. Iako je ovdje razvidno da neki koriste wikipediu i google prevoditelj prilikom terminoloških okršaja, no činjenica je da su ti ljudi bili školovani za mogućnost rada u nastavi prirode i biologije u osnovnoj školi. Iako to google ne definira tako jer se pod terminom prirodoslovlja smatra priroda, biologija, kemija, fizika pa čak i matematika. Tko normalan bi ljude mogao školovati da pokrivaju sve ove izrazito zahtjevne znanstvene discipline odjedanput. I problem je nastao u trenutku kad su ti ljudi bili educirani u kolegijima iz prirode i biologije (citologija, genetika, geobotanika, botanika, zoogeografija, zoologija.......), a fizike i kemije su imali toliko da ih se pripremi na korelaciju s navedenim predmetima. Najžalosnije je što su se ovdje javno oglasili profesori koji su im temeljne kompetencije prenosili (za zapitati se o kvaliteti i imenu istih), a sad ti isti dotične osporavaju. Dolazimo do zaključka da ti isti očito nisu imali potrebne kompetencije, ali to očito nije ni bilo bitno dokle god je bio honorar osiguran, ili?Još žalosnije je da sad ti isti pišu vrlo pogrešne komentare i u ime društava. No, obzirom da to govori dovoljno za sebe vratimo se na činjenice. Problem je jedini nastao u tome što tim ljudima nisu upisali na diplomu da su završili prirodu i biologiju nego prirodoslovlje. Svjesni ste da fakultet to nije napravio svojevoljno već uz dozvolu MZOS-a i Nacionalnog vijeća? Dakle, njihov propust, ali vidljivo iz indeksa da ne govorimo o nikakvim fizikama i kemijama ili što se sve već ovdje \"podrazumijeva\". Što sad s tim ljudima? Uzmemo im diplome, damo im samo pravo rada u rn? Njihovi kolege s pojačanom matematikom, hrvatskim jezikom, engleskim jezikom itd. će ostati raditi, a ove ljude idemo oštetiti?! Znate li uopće da se radi o svega 250 ljudi u RH s toliko spornim stečenim zvanjem? Znate li da njih svega 15-20 radi u predmetnoj nastavi? Znate li da je zadnji student u navedeno zvanje bio upisan 2003.? Znate li da je svega njih nekoliko ostalo nezaposleno (ili rade u rn, ili su otišli u inozemstvo ili rade na nekim drugim poslovima)? Pa protiv koga se dižete i tko vam zapravo toliko smeta? Iz ovakve konverzacije, koja je ovdje prisutna, dolazimo do dva zaključka.\n\n1. Biologija je očito najzahtjevniji predmet za poučavati, jer se nigdje nije diglo toliko prašine kao oko mogućnosti predavanja prirode i biologije  (i to isključivo protiv učitelja s prirodoslovljem). Samo što se onda postavlja i pitanje zašto je u satnici toliko zakinuta, ako je već ona najzahtjevnija (a pid ima u 5.r manje od izbornih predmeta). Isto tako je zanimljivo što nitko ne osporava npr. pojačanu matematiku, hrvatski jezik, engleski jezik (oni su imali dovoljno dobar program ili?). Nitko od kolega nije tako popljuvao svoje kolege kao što su to napravili kolege iz prirode i biologije.  Ovdje je automatski vidljivo i zašto djelomično status prosvjete u društvu i jest takav. Počnite od sebe.  2. Očito nekad cijenjen fakultet ima hiperprodukciju svog kadra pa je normalno da njih guraju da bi im osigurali radna mjesta. Zaboravili ste da je radnih mjesta malo, a inženjere koje školuju naknadno pretvaraju u nastavnike koji rade i u oš, u sš, na fakultetima jer rijetki pronalaze posao u ponekoj industriji koja je ostala. Gospodarstvo RH je u lošem stanju i razumljivo je da se svi ti silni diplomanti nemaju gdje zaposliti i na kraju idu na (za sad) sigurniju varijantu, a to je zapošljavanje u državnim sferama (školama). Isto tako školujete ekologe  i ina zvanja za koje radno tržište nije dovoljno razvijeno, pa na kraju i oni završe u školama. Naravno da postaje sve tješnje jer su tu i oni koji su s namjerom završili nastavnički smjer. Naravno da štite one koji im donose posao, svoje studente, što je sasvim razumljivo, pa ispada da su im najveći problem učitelji prirodoslovci. U redu, maknimo njih 15-20 koliko ih radi, iz škola i zaposlimo kadar koji dotični navode kao isključive. S kim ćete se idući put obračunavati, kad maknete ovih 20 ljudi (na razini RH). Postaje vam jasnije koliko je ovo sve dalje sve veća lakrdija? I još besramno ucjenjujete ove ljude koji su svoje školovanje kvalitetno, odgovorno i savjesno završili. To je vic ili? Tražite legalan način da ih maknete? Jeste provjerili kako ti ljudi doista rade? Garancija kvalitetnog rada je svaka druga titula, a da nije dipl. uč. s prirodoslovljem ? Učitelje s prirodoslovljem pokupili smo  s ceste?  Ponavljam, zanimljivo je kako su svi ostali učitelji s pojačanim programima cijenjeni i neosporavani, dakle ovdje je očito prisutno šikaniranje samo određenih ljudi od strane pojedinaca koji sjede u radnim skupinama, a dolaze iz redova koji osporavaju prirodoslovce.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[156,"Matej Bošnjak","PRAVILNIK","Poštovani, predlažem da se zvanje stručni prvostupnik (baccalaureus)inženjer mehatronike sa potrebnim pedagoškim kompetencijama uvrsti u Pravilnik kao odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje praktične nastave u strukovnim školama u području strojarstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[157,"Marko Gajer","PRAVILNIK","Predlažem da se:\nMagistri/magistre inženjeri/inženjerke strojarstva, sa potrebnim pedagoškim kompetencijama, uvrste na popis Pravilnika kao odgovarajuća stručna sprema za izvođenje nastave tehničke kulture u osnovnoj školi.\nIzbacivanjem navedene stručne spreme sa popisa kako sada stoji u prijedlogu Pravilnika, priječi se mladim stručnjacima strojarstva da budu u skoroj budućnosti dio kvalitetnog kadra osnovnih škola.\n\nPS: Posebno držim ispravnim komentar od Filozofskog fakulteta u Rijeci, Odsjek za politehniku, koji nedvojbeno definira odgovarajuću vrstu obrazovanja učitelja Tehničke kulture za potrebe rada u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[158,"Igor Vlajnić","PRAVILNIK","Poštovanje svima. Iako, naravno, nisam stručnjak na svim područjima o kojima se ovdje raspravlja mislim da ipak ne bismo trebali miješati \"idealno stanje\" i praksu koja je rezultat lošeg stanja na tržištu rada. Naime, ovaj Pravilnik, kao i svaki drugi trebao bi određivati \"ono što bi trebalo biti\". A onda, ukoliko to nije moguće ispuniti, ostaviti prostor da se proces nastave nesmetano odvija i sa osobama koje nisu stručne, ali na privremenoj bazi. Ja se recimo čudim kolegici Mataković-Rožić koja inzistira da crkveni glazbenici predaju solfeggio u osnovnoj glazbenoj školi, Uz dužno poštovanje, studij na ICG-u je ipak jedna nedovoljna razina. Ali, bolje da ne ulazimo u takve rasprave. Ukoliko nema kadra, a to je posebno izraženo u manjim sredinama, neka predaju ljudi koji moraju. Međutim, ukoliko takva mogućnost ne bude izvanredno stanje, nego predviđena pravilnikom, onda urušavamo sustav i relativiziramo studije. Nije prihvatljivo stanje u kojem svatko može sve. Ako je netko izabrao da bude crkveni glazbenik, onda neka to i bude, Jer ako kompozitori i dirigenti, kao najjači studiji na Muzičkoj akademiji, nisu stručni predavati glazbeni u osnovnoj i srednjoj školi, onda mislim da su crkveni glazbenici još manje stručni za solfeggio. A za sve one koji kažu da je razlika u studijskim programima mala, neka onda jednostavno upišu studij na Muzičkoj akademiji: razlike bi trebale biti minimalne, a ukoliko se uredno polože, čak nakon prve godine nema ni školarine... Prema tome, to nije teško. A složit ćemo se da i nešto novo naučiti nije loše, zar ne? Nije problem u nazivima kolegija na fakultetu, nego o razinama znanja i godinama pripremanja, vježbanja, znojenja, truda, rada i mučenja koje se onda nikako ne smije i ne može izjednačiti sa kavicom u Vlaškoj. Uz dužno poštovanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[159,"Melita Mataković-Rožić","PRAVILNIK","Diplomirala sam 2001. godine na Institutu za crkvenu glazbu \"Albe Vidaković\" pri KBF-u u Zagrebu i stekla zvanje Diplomirani crkveni glazbenik. Kolege koji su diplomirali 2002. dobili su još i naziv Profesor crkvene glazbe. U prošlom (još važećem) Pravilniku bili smo navedeni kao kompetentni za održavanje nastave Glazbene kulture u osnovnim školama. Ne znam zašto nas nema i u ovom Pravilniku. Zašto više nisam kompetentna održavati nastavu Glazbene kulture nakon završene srednje glazbene škole klavira; između ostalih predmeta, odslušane i položene opće i razvojne psihologije, pedagogije, metodike glazbene nastave, metodike klavira, odslušanih hospitacija i održanih oglednih sati, položenog stručnog ispita i 15 godina rada te stručnog usavršavanja na stručnim skupovima u školi i izvan nje? \nIsto tako predlažem da se  Profesor crkvene glazbe uvrsti i u Osnovne glazbene škole - Glazbena kultura (solfeggio).\nTime nikako ne želim omalovažiti kolege koji su završili bilo koji studij/ smjer Muzičke akademije koji su navedeni kao stručni predavači i koji svakako trebaju imati prednost pri zapošljavanju; ali dati mogućnost crkvenim glazbenicima da se zaposle ili barem nadopune satnicu i u glazbenoj školi. Tu naročito mislim na manje sredine gdje je teško naći stručnu osobu, a i punu satnicu Glazbene kulture u općeobrazovnoj osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[160,"MARKO PRPIĆ","PRAVILNIK","Kod većine predmeta nedostaju titule postignute bolonjskim procesom studiranja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[161,"Akademija primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci","PRAVILNIK","Akademija primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci\n19. veljače 2016.\nPrimjedbe na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu\n\nOpći komentar\nNa Akademiji primijenjenih umjetnosti od 2005. godine izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti temeljem izdanih dopusnica MZOS-a, a nazivi koji se stječu završetkom istih uvršteni su u Integrirani popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (Narodne novine 50/2015), i to:\nPreddiplomski sveučilišni studij Likovne pedagogije – sveučilišni prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) likovne pedagogije\nPreddiplomski studij Primijenjenih umjetnosti  - sveučilišni prvostupnik /prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)primijenjenih umjetnosti\nDiplomski sveučilišni studij Likovne pedagogije – magistar/magistra likovne pedagogije\nDiplomski sveučilišni studij Primijenjenih umjetnosti – magistar/magistra primijenjenih umjetnosti\nOd navedenih studija i akademskih naziva Nacrt je naveo samo u čl.5. pod točkom 24. Likovna kultura za učitelje u osnovnim školama magistre i prvostupnike likovne pedagogije. \nOsim što je i ovo navedeno, kao vrsta obrazovanja rad u osnovnim školama, nepotpuno, propušteno je u potpunosti biti navedeno kao vrsta obrazovanja za rad u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama.\n\nKomentari i nadopune na članke\nU čl. 5. točka 24. ad b) treba dodati \n-  magistar/magistra primijenjene umjetnosti  (jer se radi o studijskom programu koji je uz potrebno stečene pedagoške kompetencije odgovarajuća vrsta obrazovanja)\nU čl.5. točka 24. ad c) treba dodati \n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) primijenjenih umjetnosti (jer se radi o studijskom programu koji je uz potrebno stečene pedagoške kompetencije odgovarajuća vrsta obrazovanja)\nU čl.6. točka 14. Likovna umjetnost treba dodati \n- magistar/magistra likovne pedagogije \n- magistar/magistra primijenjenih umjetnosti\nU istom članku 6. pod Strukovne škole ad 5.) za zanimanja Grafički tehničar treba dodati \n- magistar/magistra likovne pedagogije  \n- magistar/magistra primijenjenih umjetnosti  \n\nU čl.9. treba dodati \n- magistar/magistra likovne pedagogije \n- magistar/magistra primijenjenih umjetnosti\nu slijedeće programe:\nLikovna umjetnost \nKiparski dizajner  \nDizajner unutrašnje arhitekture točke  \nAranžersko-scenografski dizajner \nGrafički dizajner \nSlikarski dizajner\nDizajner odjeće \nDizajner metala \nDizajner keramike\nIndustrijski dizajner  \n\ntajnica Akademije\nZvjezdana Nikolić, mag.iur.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[162,"Vesna Hajsan-Dolinar, dr.sc.","PRAVILNIK","Potaknuta novim nacrtom navedenog pravilnika  kao dugogodišnji djelatnik škole i ravnateljica škole izražavam nezadovoljstvo izbacivanjem struka, koje su ne samo u našoj školi već  i u mnogim školama u cijeloj našoj domovini, donijele mnogo rezultata u radu s učenicima, a izražavaju se kroz rezultate postignute na državnim natjecanjima. Diplomirani inženjeri tehničkih struka (strojarstva, graditeljstva, tekstilne- tehnologije, ...) nisu po novom nacrtu pravilnika predviđeni prenositi znanja kod nastavnog predmeta tehničke kulture, kao ni ekoinženjeri, ali ni ekolozi koji su završili FKIT u okviru nastavnog predmeta kemije ili biologije. Upravo su ta zanimanja ostvarivala vrhunske rezultate na osobnim razinama naših učenika kroz mnogobrojna natjecanja i sl. Ukoliko usporedimo nastavni plan tehničkih  fakulteta i nastavni plan tehničke kulture jasno je da diplomirani inženjeri i magistri tehničkih struka po ostvarenim ECTS bodovima zadovoljavaju uvjete za učitelja tehničke kulture kao i diplomirani ekoinženjeri/ekolozi za učitelje kemije i biologije sukladno kao što nacrt  pravilnika omogućuje učiteljima s pojačanim predmetima. Nadam se da će autori pravilnika uvidjeti naputke koji dolaze iz struke/škole i da će pružiti mogućnost visokoobrazovanim mladim ljudima da ostanu raditi i živjeti u Republici Hrvatskoj kako bi sudjelovali u odgoju i obrazovanju hrvatskih budućih naraštaja te se nadam da ih nećemo potjerati van granica. (Konkretno, učitelj savjetnik tehničke struke, autor udžbenika po novom pravilniku ne bi trebao raditi u osnovnoj školi). Predlažem dopunu starog pravilnika s novim akademskim nazivima i nitko neće biti oštećen, a najmanje učenici.\n\nravnateljica OŠ Žakanje, Vesna Hajsan-Dolinar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[163,"Građevinska tehnička škola - Rijeka","PRAVILNIK","Poštovani,\n javljamo se zbog nekih nelogičnosti u vezi s nacrtom Pravilnika. U Građevinskoj tehničkoj školi u Rijeci obrazujemo učenike za smijer Dizajner unutrašnje arhitekture te u tu svrhu imamo i zaposlene nastavnike iz područja likovnih umjetnosti. U članku 6. točka 14. (gimnazije, strukovne i umjetničke škole) i u članku 9. program likovna umjetnost, vezano za sve točke,  nije navedena struka MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE,  koju, kao nastavnika, i mi zapošljavamo u našoj školi. \nNadamo se da se radi samo o nenamjernom previdu i da će to biti ispravljeno.\nSrdačan pozdrav, \nGrađevinska tehnička škola u Rijeci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[164,"IRA BECK","PRAVILNIK","U svezi čl. 5. ad 10 - latinski jezik, jednako tako čl. 6. ad 13, podržavam u potpunosti kolegicu Martinič-Jerčić i kolegu Tonćija Maleša, koji uostalom govore u ime svih kl. filologa, odnosno nastavnika latinskog jezika s odgovarajućom stručnom spremom, radnim iskustvom u školama i drugim institucijama i tijelima vezanim uz obrazovanje ili znanstvenu djelatnost u relevantnom području. Zapravo je sramotno da se omalovažavaju godine i sati naobrazbe za obavljanje zadaće nastavnika kl. jezika i kompletnog odgajatelja humanističke orijentacije.  Javnost se u nedavnoj prošlosti zgražala jer su u školama strane jezike predavali konobari i sl. djelatnici, a ovo nije nimalo drugačije. Onda bi netko s tečajem pružanja prve pomoći i ulične reanimacije mogao raditi u ekipi hitne medicine, zašto bi studirao i specijalizirao medicinu tog područja?\nIra Beck, prof. lat. jezika i rimske književnosti i grčkog jezika i grčke književnosti","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[165,"Melita Čoga","PRAVILNIK","Poštovani,\ns obzirom da je otvorena javna rasprava o nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika i odgajatelja u školskim ustanovama i  učeničkim domovima, obraćam Vam se da bih ukazala na određene probleme  tj.  neusklađenost odobrenih programa u visokom obrazovanju koji rezultiraju bezvrijednim diplomama i ne mogućnošću apliciranja na određena radna mjesta. \nPrimjedba se odnosi na popis odgovarajuće vrste obrazovanja članak 3. Točka (b, c) za učitelje likovne kulture u osnovnim školama i strukovnim umjetničkim školama. Naime ministarstvo je odobrilo diplomski studij Kostimografije na Tekstilno – tehnološkom fakultetu koji je po svom programu umjetnički studij  ( što nigdje u diplomi ne piše). Svih pet godina fakulteta  preddiplomski studij i diplomski studij Kostimografije u programu ima : Uvod u povijest umjetnosti, Akt crtanje i slikanje, Crtanje i slikanje, Likovno projektiranje, Povijest tekstila i odjeće, Psihologiju odijevanja, Socijologiju kulture, Etnografiju, Osnove metrike boje,  Ilustraciju, Povijest drame i kazališta, Bojadisanje tekstila, Scenografiju, Scensko modeliranje, Kulturu spektakla, Likovno projektiranje odjeće i tekstila itd. Iz programa je vidljivo da je program likovno umjetnički te da bi diplome magistra Kostimografije ( u diplomi piše magistra ing. Tekstilnog modnog dizajna smjer Kostimografija) trebalo uskladiti u sustavu i dodati u pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za učitelje i nastavnike Likovne kulture u osnovnim i strukovnim školama. Pogotovo ako je kroz program cijeloživotnog obrazovanja  položen i program Pedagoško nastavničkih kompetencija te je stečeno 60 ECTS bodova i kompetencije za rad u odgojno-obrazovnoj ustanovi. Program pedagoško nastavničkih kompetencija se sastoji od (Temeljna znanja o odgoju i obrazovanju, Didaktika, Obrazovanje kroz povijest, Socijologija obrazovanja, Socijalno-etička načela i prakse u odgojno obrazovnom sustavu, Psihologija učenja i pamćenja, Psihologija djetinjstva i adolescencije, Prakse komunikacije, Medijska kultura, Metodika obrazovnog područja ili nastavnog predmeta i Metodičke vježbe). Apsurdno je da sa šest godina studija nemamo mogućnost raditi kao učitelji likovnog  i prednost imaju mnogi čiji je program istih kompetencija ili čak i manje kompetentan. Neusklađenost  sustava visokog obrazovanja govori nam da s nekom  diplomom možeš raditi svugdje, a s nekom nigdje iako imaju istu razinu kompetencije.\nNadam se da će te razmotriti primjedbu i srdačno Vas pozdravljam Melita Čoga.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[166,"DIJANA ZADROVIĆ","PRAVILNIK","Na radnom mjestu učitelja razredne nastave novim Pravilnikom nije propisano da može raditi učitelj razredne nastave-prof.defektolog(VSS).Kako znamo da je u redovnim školama sve više učenika sa teškoćama u učenju ovakvo zvanje i više je nego poželjno,pa  je vrlo štetno za učenike da se i to zvanje ne prizna tj.da se prof.defektologu,koji je ujedno i učitelj razredne nastave ne prizna VSS.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[167,"Đurđa Trupinić","PRAVILNIK","Poštovani, u članku 4. koji govori o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja razredne nastave izostavljeno je zvanje nastavnik razredne nastave koje se u sustavu obrazovanja u Republici Hrvatskoj stjecalo sve do 1991./92. akademske godine. Unaprijed zahvaljujem na uvažavanju ukazanog propusta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[168,"Ana Budić","PRAVILNIK","Slažem se sa već viđenim komentarima vezanima za kvalifikacije potrebne za predavanje Tehničke kulture te se nadam da se neće dozvoliti propust izostavljanja diplomiranih inženjera tehničke struke kao kompetentnih učitelja Tehničke kulture u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[169,"Marin Mustapić","PRAVILNIK","Poštovani, trebalo bi ostaviti mogućnost predavanja Tehničke kulture u osnovnoj školi diplomiranim inženjerima tehničke struke te na taj način proširiti paletu mogućnosti predavanja istoga predmeta u osnovnoj školi jer je ovim nacrtom pravilnika jako smanjena mogućnost obavljanja posla učitelja tog predmeta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[170,"Zlatko Bukvić","PRAVILNIK","u članku 5. trebalo bi dodati da stručni suradnik bude i socijalni radnik, a posebno se to odnosi na ustanove koje provode školovanje učenika s većim teškoćama u razvoju po posebnim programima. Mnogi od tih učenika ostvaruju prava iz sustava socijalne skrbi, potrebno je za neke osigurati smještaj u udomiteljske obitelji. U slučaju da izostane kao stručni suradnik, smatram potrebnim definirati rad socijalnih radnika u nadležnim centrima za socijalnu skrb i njihova zaduženja za konkretne škole na području gdje djeluju (ako nije regulirano nekim drugim propisom).\nNadalje, stručni suradnik u posebnoj ustanovi odgoja i obrazovanja za učenike s većim teškoćama na mjestu pedagoga može biti i stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila, smjer edukacijska rehabilitacija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[171,"Srednja škola - Centar za odgoj i obrazovanje","PRAVILNIK","Đana Baftiri\nSrednja škola-Centar za odgoj i obrazovanje Zagreb, Zagorska 14\nOvim Pravilnikom ispuštene su posebne ustanove u sustavu srednjeg školstva pod ingerencijom MZOS. Ranijim Pravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu iz 1996.godine, bilo je obuhvaćeno i navedeno područje. Također se ne navodi odgovarajuća stručna sprema nastavnika koji izvode poseban program u inkluzivnim uvjetima (trenutno osim edukacijsko - rehabilitacijskog stručnjaka program izvode i predmetni nastavnici te strukovni učitelji).\nEdukacijsko-rehabilitacijski stručnjaci izvode nastavu u posebnim razredima i odgojno-obrazovnim skupinama po posebnom programu u osnovnim školama ( nacrt ovog pravilnika), stoga je potrebno uvrstiti istovjetno i za srednje škole. \nEdukacijsko-rehabilitacijski stručnjaci su prema dosadašnjem pravilniku mogli  ravnopravno izvoditi nastavu tehnologije zanimanja (jedini strukovni predmet kroz sve tri godine obrazovanja), kao i nastavnici (inženjeri struke). Prema nacrtu novog pravilnika nije jasno tko će moći izvoditi nastavu u opće-obrazovnim i strukovnim predmetima u posebnom programu, jer su pomoćna zanimanja koja rade po posebnim programima – jednostavno ispuštena. Također, u posebnom programu nije naveden izvoditelj praktične nastave u školskoj radionici tj. nisu definirane vrsta i stupanj potrebne stručne spreme.\nProgram produženog stručnog postupka se osim u osnovnoškolskom, izvodi i u srednjoškolskom programu, a na njega se također ovdje zaboravilo. Budući je istovjetan program za učenike s teškoćama u razvoju obuhvaćen u osnovnim školama (članak 5.st.1., točka 27.) potrebno je navesti isti i za srednje škole. Napominjem da su  u navedenoj točci ispušteni određeni smjerovi edukacijsko-rehabilitacijskih stručnjaka, odnosno da je pogrešno napisan njihov naziv:\na) Profesor defektologije - treba zamijeniti s prof.defektolog\nb) ispušten je diplomirani defektolog-nastavnik razredne nastave (naveden je diplomirani defektolog-učitelj razredne nastave za kojeg bi trebalo provjeriti je li to točan naziv)\nc) ispušten profesor rehabilitator- molimo dopuniti popis\nU članku 8. navode se stručni suradnici u srednjoškolskoj ustanovi, gdje je ispušten stručni suradnik logoped.\nU članku 8. su pogrešno napisani pojedini nazivi stručnih suradnika edukacijsko-rehabilitacijskog smjera.  Trebalo bi navesti  sva tri smjera stručnjaka (ERF) te za svaki od njih napisati točne nazive (npr.u stavku 3.  ovog članka navodi se netočan naziv profesor defektologije umjesto profesor defektolog), a ispušten je profesor rehabilitator.\nTakođer napominjem da su na radnom mjestu stručnih suradnika pedagoga u posebnim odgojno-obrazovnim ustanovama dosadašnjim pravilnikom bili zapošljavani edukacijsko-rehabilitacijski stručnjaci (prof. defektolozi i ostali nazivi). \nPotrebno bi bilo i nadalje ostaviti kao jednu od mogućnosti, da osim stručnjaka pedagoga, postoji opcija zapošljavanja i edukacijsko-rehabilitacijskog stručnjaka (profesor defektolog i svi ostali navedeni nazivi) na radnom mjestu pedagoga za posebne osnovne i srednjoškolske ustanove.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[172,"Vanda Cegledi","PRAVILNIK","Bilo bi dobro razmotriti kvalifikacije za nastavnike koji mogu raditi u glazbenim školama, Prijedlog Pravilnika je prije svega ne jasan. Praksa pokazuje da mag.mus i prof.glasovira ne rado predaju nastavu : glasovir obvezatno , glasovir fakultativno i glasovir kao izborni predmet te tu nastavu uglavnom održavaju nastavnici koji su završili glazbenu pedagogiju ili grupu teorijskih predmeta. Stoga molim, da se razmotri mogućnost da nastavu glasovira u ovom slučaju mogu predavati i nastavnici sa završenom srednjom školom, glazbenik klavirist i završenom glazbenom pedagogijom, glazbenom kulturom ili nekim drugim teorijskim smijerom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[173,"Maria Žižić","PRAVILNIK","Poštovani, smatram da je izuzetno važno da se u pravilnik uvrste diplomirani inženjeri tehničke struke kao mogući nastavnici Tehničke kulture u osnovnoj školi kao što to vrijedi po trenutnom pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[174,"DANIELA ŠINCEK","PRAVILNIK","Očitovanje Odsjeka za psihologiju FFOS-a na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja, a u dijelu u kojem se regulira područje djelovanja psihologa:\n\nPredlažemo da se Nacrt ujednači na način da se, kao što je navedeno na str. 21 (odgovarajuća vrsta obrazovanja za predavača srednjoškolskog predmeta Psihologija - diplomirani psiholog, magistar/magistra psihologije, profesor psihologije) na isti način odgovarajuće vrsta obrazovanja navedu  za predmet Poslovna psihologija s komunikacijom koji se spominje uz tri zanimanja u pravilniku (navedeno je Profesor psihologije, Magistar psihologije, treba stajati diplomirani psiholog, magistar/magistra psihologije, profesor psihologije)  \n\nPotpuno treba promijeniti odrednicu  uz predmet Socijalna psihologija i marketing jer je navedeno da tu nastavu može predavati magistar edukacije psihologije, a u Integriranom popisu akademskih naziva i kratica iz 2015 godine nije naveden takav naziv, odnosno nijedan studij psihologije u RH ne dodjeljuje takvo zvanje svojim diplomantima. Stoga i na tom mjestu treba navesti \"diplomirani psiholog, magistar/magistra psihologije, profesor psihologije\"\n\nLijep pozdrav,\nDaniela Šincek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[175,"HRVOJE JURIĆ","PRAVILNIK","8. veljače 2016. Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu uputio je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis: Poštovani gospodine ministre Šustar, poštovana gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković, dana 25. siječnja 2016. na mrežnoj stranici „e-Savjetovanja“ (https://esavjetovanja.gov.hr) objavljen je „Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu“, a rasprava o njemu otvorena je do 25. veljače 2016. Neugodno smo iznenađeni odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija i Etika. Obraćamo vam se stoga s izjavom i zahtjevom da razmotrite i uvažite naše primjedbe te da u tom smislu revidirate postojeći Nacrt Pravilnika. U spornim odredbama Nacrta Pravilnika koji propisuje odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave pojedinih predmeta, u članku 6., stavku 5., predviđeno je da srednjoškolski predmet Filozofija, uz filozofe (magistre filozofije, diplomirane filozofe i profesore filozofije), predaju i politolozi (diplomirani politolozi), sociolozi (diplomirani sociolozi, magistri/magistre sociologije i profesori sociologije), teolozi (diplomirani teolozi), kroatolozi (profesori hrvatske kulture i diplomirani kroatolozi) te religiolozi (profesori religijske kulture i diplomirani religiolozi). Nadalje, u članku 6., stavku 3. Nacrta Pravilnika, predviđeno je da bi Etiku, uz filozofe (magistri filozofije, diplomirani filozofi, profesori filozofije), smjeli predavati i teolozi (diplomirani teolozi, diplomirani katehete), kroatolozi (profesori hrvatske kulture, diplomirani kroatolozi) i religiolozi (profesori religijske kulture, diplomirani religiolozi). Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika, duboko smo uvjereni, stručno, znanstveno i pravno neutemeljene i neprihvatljive zbog toga što su: (1.) protivne znanstveno-nastavnim razlozima: (1.1.) Filozofija je etablirana disciplina u znanstvenom polju s jasno određenim granicama njezina predmeta i pripadajućom metodologijom. Shodno tomu, nastavni planovi i programi filozofije, odnosno kurikulski ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama neminovno podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao znanstvene discipline. (1.2.) Svrhu i ciljeve nastave filozofije odnosno kompetencijski standard i očekivane ishode moguće je postići samo na temelju uspješno svladanih preddiplomskih i diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu sukladni ni istovrsni studijskim programima filozofije, te se ne mogu komutativno koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Eventualni, periferni i dekontekstualizirani kolegiji u nefilozofskim studijskim programima, koji mogu sadržavati pokoju filozofsku crtu, najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija. (1.3.) Etika je, kao i logika, u strukturiranju znanstvenih polja i grana, baš kao i u izvođenju nastave na svim razinama, oduvijek bila sastavni dio filozofije. Samo uspješno svladani studijski programi filozofije omogućuju srednjoškolskom profesoru da ispuni svrhu i ciljeve nastavnog programa, odnosno kurikularna očekivanja i ishode. (2.) protivne zakonsko-pravnim razlozima: Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Pritom se, međutim, podrazumijeva da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja sljedećih zakonskih i pravnih odredaba i sukladnosti s njima: (2.1.) U članku 105., stavku 7. Zakona o odgoju i obrazovanju propisuje se: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“ (2.2.) Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) meritorno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao discipline (polja) u odnosu na druge discipline (polja) u području društvenih i humanističkih znanosti. (3.) protivne kulturno-tradicijskim razlozima: Stručno zastupljena nastava filozofije afirmirala se u hrvatskoj kulturnoj i obrazovnoj tradiciji na srednjoškolskoj, preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini obrazovanja. Studijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Stoga je nedopustivo angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama. Shodno svim iznesenim razlozima, kao i radi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja: Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi. Molimo vas da razmotrite naše primjedbe i argumente te da prihvatite naše prijedloge, odnosno da izmijenite navedene odredbe Nacrta Pravilnika, koje smatramo iznimno štetnima za kvalitetu srednjoškolske nastave, kao i za položaj i razvoj filozofije kao znanstvenog polja humanističkih znanosti u okviru cjelokupnog sustava obrazovanja. S poštovanjem, pročelnik Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, izv. prof. dr. sc. Igor Mikecin","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[176,"Višnja Vlahek Sokač","PRAVILNIK","U nacrtu se ne navodi profesor kemije i fizike koji jednako pravno može predavati i kemiju i fiziku ili samo kemiju ili samo fiziku. Smjer zahvalan ali očito izgubljen.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[177,"Jasmina Vuković","PRAVILNIK","U članku 5., stavak (1) u točki 27. dva puta je naveden profesor defektologije što je nepostojeće zvanje, postoji profesor defektolog pa onda iza toga smjer. Umjesto profesor defektologije treba napisati: u prvom slučaju profesor defektolog-bez smjera, a u drugom slučaju-profesor defektolog-smjer rehabilitacije jer je taj smjer ispušten, a naveden samo socijalni pedagog i logoped. Znači-nitko nema diplomu na kojoj piše profesor defektologije, to je greška i konzultirajte Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet jesu li ikad izdali diplomu s ovakvim nazivom zvanja.\n Prijedlog ovakvog pravilnika nije u skladu sa Zakonom o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti NN 124/11.\nU članku 5. stavak (2) točka 3. gdje se reguliraju zvanja stručnih suradnika edukacijsko-rehabilitacijskog profila, opet je naveden profesor defektologije koji NE POSTOJI, a ispušten je PROFESOR DEFEKTOLOG SMJER REHABILITACIJA koji je  educiran za rad s učenicima s intelektualnim teškoćama, tjelesnim invaliditetom, oštećenjem vida, poremećajima iz autističnog spektra te za cijeli niz djelatnosti sukladno Zakonu o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti\nNN 124/11, koji kaže:\nI. OPĆE ODREDBE\n\nČlanak 1.\n\nOvim se Zakonom uređuje sadržaj i način djelovanja, standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti, dužnosti, stručni nadzor nad radom magistara edukacijske rehabilitacije i sveučilišnih prvostupnika edukacijske rehabilitacije te nad provođenjem edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti u Republici Hrvatskoj kao djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku.\n\nOdredbe ovoga Zakona koje se odnose na magistre edukacijske rehabilitacije primjenjuju se i na osobe koje su završile visokoškolsko obrazovanje na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu, odnosno Fakultetu za defektologiju kao redoviti ili izvanredni studij, a prema prethodnim programima studija za smjer defektolog – učitelj, defektolog – odgajatelj, defektolog – opći smjer, defektolog – rehabilitator ili su završili dvopredmetni studij defektologije, ako im je jedan od predmetnog studija bilo područje: mentalna retardacija, oštećenje vida, oštećenje sluha ili tjelesno oštećenje.\n\nOdredbe ovoga Zakona koje se odnose na magistre edukacijske rehabilitacije primjenjuju se na odgovarajući način i na sveučilišne prvostupnike edukacijske rehabilitacije koji sudjeluju u procesu pružanja edukacijsko-rehabilitacijskih usluga.\n\nIzrazi koji se koriste u ovome Zakonu i propisima koji se donose na temelju njega, a koji imaju rodno značenje, bez obzira jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, obuhvaćaju na jednak način muški i ženski rod.\n\nČlanak 2.\n\nEdukacijsko-rehabilitacijsku djelatnost čine pojedinačno ili skupno usmjereni edukacijsko-rehabilitacijski postupci te mjere utemeljene na načelima i spoznajama edukacijsko-rehabilitacijskih znanosti i prakse koja obuhvaća:\n\n– rano otkrivanje – rano uočavanje rizika za moguće odstupanje od tipičnog razvoja, okolinskih prepreka i drugih nepovoljnih čimbenika te upućivanje na dijagnostiku,\n\n– timsku dijagnostiku – sudjelovanje u interdisciplinarnom dijagnostičkom timu,\n\n– procjenu potreba za podrškom, procjenu u svrhu izrade individualiziranih programa poticanja, osobno usmjerenih i obiteljski usmjerenih planova podrške, procjenu profesionalnih interesa i sposobnosti,\n\n– ranu intervenciju – program rane intervencije usmjeren na poticanje određenih razvojnih područja u cilju ublažavanja i prevencije daljnjih razvojnih teškoća i stvaranjem većih mogućnosti za uključivanje u redovite oblike odgoja i obrazovanja, odnosno prevenciju institucionalizacije. Provodi se u obitelji i podrazumijeva individualizirani obiteljski program podrške (neposredan rad s djetetom, savjetovanje i edukacija roditelja), posredovanje i sudjelovanje u tranzicijskom programu,\n\n– promicanje prava djece s teškoćama u razvoju i njihovih roditelja, kao i osoba s invaliditetom u zajednici – javni rad usmjeren na upoznavanje i senzibilizaciju javnosti za podizanje razine svijesti o pravima osoba s invaliditetom te primjenu načela izjednačavanja mogućnosti na sljedećim područjima djelovanja:\n\na) promicanje važnosti obiteljskog života,\n\nb) naglašavanje preduvjeta za neovisno življenje u zajednici,\n\nc) promicanje dostupnosti redovitog osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja za djecu s teškoćama u razvoju i podrške koja im je potrebna,\n\nd) promicanje kvalitetnije zdravstvene zaštite djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n\ne) promicanje jednakog pristupa socijalnim uslugama za osobe s invaliditetom,\n\nf) promicanje pristupačnosti u zajednici uklanjanjem prostornih prepreka i omogućavanjem pristupa informacijama,\n\ng) izjednačavanje mogućnosti studenata s invaliditetom u sustavu visokog obrazovanja,\n\nh) promicanje aktivne participacije osoba s invaliditetom u području profesionalne rehabilitacije, zapošljavanja i rada,\n\ni) promicanje zaštite osoba s invaliditetom i ostvarivanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na ravnopravnoj osnovi s drugim osobama,\n\nj) promicanje razvitka i afirmacije kreativnih mogućnosti osoba s invaliditetom u svrhu ravnopravnog uključivanja u kulturni život,\n\nk) promicanje sudjelovanja osoba s invaliditetom u svim oblicima javnog života i svim procesima političkog odlučivanja,\n\nl) promicanje razvoja odgovarajućih uputa, obrazovanja i sredstava potrebnih za sudjelovanje u rekreativnim, športskim aktivnostima i razonodi za osobe s invaliditetom,\n\nm) promicanje značaja djelovanja udruga osoba s invaliditetom i učinkovite suradnje između tijela državne vlasti i organizacija civilnog društva, a s ciljem smanjivanja socijalne isključenosti,\n\nn) promicanje dostupnosti istraživanja i podatka za unapređenje i sudjelovanje osoba s invaliditetom u svim segmentima društvenog života u svrhu poboljšanja kvalitete njihova života na multidisciplinaran način,\n\no) promicanje međunarodne suradnje i praćenje međunarodnih programa razvoja, uključivanjem osoba s invaliditetom u donošenje odluka koje se odnose na ostvarivanje njihovih prava,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijske individualne i/ili grupne postupke i programe: bazična perceptivno-motorička stimulacija, poticanje perceptivno-motoričkog razvoja, rehabilitacija igrom, poticanje senzorne integracije, rehabilitacija putem pokreta, peripatologija, primijenjena analiza ponašanja, strukturirani programi s vizualnom podrškom, sustavi augmentativne i alternativne komunikacije, uključujući znakovni i slikovni jezik i Braillovo pismo, kognitivne strategije učenja, tehnike individualnog i grupnog poučavanja, poticanje razvoja kognitivnih, praktičnih i socijalnih kompetencija, poticanje harmoničnih odnosa s vršnjacima, poticanje osobnog i socijalnog razvoja u grupi, poticanje razvoja prirodnog kruga podrške (obitelj, rodbina, prijatelji, poznanici itd.), spolni odgoj i edukacija, osnaživanje za samozastupanje, programi podrške u sustavu zapošljavanja te organiziranog stanovanja, modeli osobno i obiteljski usmjerenog planiranja podrške, programi profesionalnog razvoja, tranzicijski programi, metode kreativne terapije i art/ekspresivih terapija, metode komplementarnih terapija, kao i široki spektar drugih rehabilitacijskih postupaka u području rehabilitacijske medicine, psihosocijalne onkologije, asistivne i rehabilitacijske tehnologije,\n\n– odgojno-obrazovni rad s djecom s većim teškoćama u razvoju, uključujući predškolski odgoj, osnovnoškolski odgoj i obrazovanje, profesionalnu izobrazbu i radno osposobljavanje te cjeloživotno učenje odraslih osoba s invaliditetom,\n\n– koordinaciju podrške u različitim sustavima u svrhu zastupanja, upućivanja i praćenja korisnika,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijsku superviziju – podršku u unaprjeđenju profesionalnih kompetencija i poboljšavanju usluga koje se pružaju korisnicima,\n\n– konzultaciju/savjetovanje – oblik podrške djeci s teškoćama u razvoju i osobama s invaliditetom,\n\n– suradnju – dobrovoljna, ravnopravna, formalna i neformalna, zajedničkim ciljevima usmjerena aktivnost radi ostvarivanja primjerene podrške i produktivnog rješavanja potreba djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n\n– timski rad – sudjelovanje u donošenju zajedničke odluke na temelju multidisciplinarne procjene o klasifikaciji teškoće, primjerenom obliku rane intervencije, školovanja, profesionalnog obrazovanja i radnog osposobljavanja, zapošljavanja i sl.,\n\n– edukacijske aktivnosti – uključuju naobrazbu pojedinaca i skupina u ovladavanju općim i specifičnim edukacijsko-rehabilitacijskim znanjima i vještinama u cilju stjecanja profesionalnih kompetencija edukacijsko-rehabilitacijske naobrazbe,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijska stručna i znanstvena istraživanja – uključuju temeljna, primijenjena i razvojna istraživanja u svrhu produbljivanja spoznaja na području edukacijsko-rehabilitacijske znanosti i unapređenja edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijsku evaluaciju – evaluacija svih edukacijsko-rehabilitacijskih postupaka, programa i načina djelovanja, povezana sa sustavima stručne i znanstvene dijagnostike i procjene.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[178,"OŠ \"Matija Gubec\" Cernik","PRAVILNIK","Potrebno je u čl. 4. uvrstiti \"Nastavnik razredne nastave\", jer  u sadašnjem sustavu obrazovanja još uvijek radi, na radnom mjestiu učitelja razredne nastave, velik broj nastavnika razredne nastave.  Napominjemo da se sve do akademske  1991./92. godine upisivao studij  po završetku kojega se stjecao naziv \"Nastavnik razredne nastave\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[179,"Anamarija Friganović Goić","PRAVILNIK","Svakako izjednačiti različite nazive u računarstvu, imate diplomirani inženjer računalstva i računarstva, tamo gdje je diplomirani informatičar dodati dipl inž računarstva kao i gdje je magistar inženjer računarstva te inženjer elektrotehnike, smjer računarska tehnika - to je sad jednako dipl inž računarstva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[180,"Ante Milić","PRAVILNIK","Smatram da velika redukcija koja je vezana za radno mjesto učitelja Tehničke kulture u usporedbi sa sadašnjim pravilnikom nije dobra te smatram da bi trebalo i dalje ostaviti priliku da osobe koje su završile inženjerski smjer tehničke struke mogu predavati Tehničku kulturu u osnovnoškolskome obrazovanju. Ovakvom mjerom mogao bi se pojaviti deficit radnih mjesta vezan za učitelje ovoga predmeta jer je jako malen broj ljudi koji bi pokrio ova mjesta u budućnosti s obzirom na trenutni trend školovanja na politehnici.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[181,"Dubravka Karakaš","PRAVILNIK","Čitajući ove komentare , u kojima je vidljivo da se svatko bori za svoje  radno mjesto, osjećam potrebu iskazati  svoje mišljenje. Kao diplomirani inženjer biologije( s pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim  obrazovanjem   ) radim u OŠ. Pritom, ne smatram  da pri zapošljavanju  trebam imati prednost pred profesorima biologije i kemije, te profesorima biologije. Smatram da su oni stekli najbolje kompetencije tijekom studija. I još mi jedna stvar nije jasna, zbog čega se ovim Pravilnikom navodi Priroda 2 puta i to kao zaseban predmet, a onda opet u sklopu Biologije. Očito je da se ovim razdvajanjem Prirode ide na ruku učiteljima razredne nastave s pojačanim Prirodoslovljem pri zapošljavanju. Zbog čega bi učitelji razredne nastave imali više kompetencija za Prirodu od profesora biologije i kemije/profesora biologije,  a istovremeno profesori bilo kojeg predmeta ne bi bili kompetentni za predavanje u razrednoj nastavi? Nemam  ništa protiv da i učitelji razredne nastave, u slučaju nedostatka profesorskog kadra, konkuriraju za Prirodu, ali nikako kao jedini kandidati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[182,"evica kozera","PRAVILNIK","Poštovani, imam sljedeće primjedbe:\n1. \nu čl. 9.programa Dizajner unutrašnje arhitekture pod red. brojem 3 navodi se predmet KONSTRUKCIJE I METALI, što nije točno. Pravi naziv predmeta je KONSTRUKCIJE I MATERIJALI te je potrebno dodati i diplomiranog inženjera drvne tehnologije/magistra drvne tehnologije kako je i po još važećem pravilniku budući se prema  programu odrađuju nastavne jedinice vezane najviše za drvo i drvne konstrukcije.\n2.u čl. 9.programa Dizajner unutrašnje arhitekture pod red. brojem 5 u predmetu Izrada unikatnog namještaja navodi se diplomirani inženjer šumarstva uz majstorski stolarski ispit što apsolutno NE odgovara potrebama programa budući na Šumarskom fakultetu se obrazuju studenti u šumarskom (prirodnom ) smjeru te smjeru drvne tehnologije te stoga umjesto navedenog potrebno je napisati diplomirani inženjer drvne tehnologije/magistar drvne tehnologije BEZ potrebe polaganja majstorskog ispita kao što stoji i za navedenog inženjera/magistra arhitekture gdje se ne navodi majstorski stolarski ispit. Dakle, potrebno je definirati da je potreban diplomirani inženjer drvne tehnologije/magistar drvne tehnologije, a NE diplomirani inženjer šumarstva koji ne može predavati prema svom stručnom znanju u ovom programu koji nije vezan za uzgoj šume.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[183,"Florijan Mihaljević","PRAVILNIK","Poštovani, čitajući ovaj prijedlog pravilnika naišao sam na jednu bitnu ne usklađenost sa samim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Točnije, radi se o velikom propustu gdje se selektivno uzimaju dijelovi članaka navedenog Zakona, i propuštaju slučajno ili namjerno uvrstiti članci u potpunosti. Kako bi se ispravili uočeni nedostaci, u nastavku citiram članak Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \nU članku 105. navedenog Zakona stoji:\n(6) Poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.\n(7) Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.\n(8) Poslove strukovnog učitelja u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila preddiplomski sveučilišni studij ili stručni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije.\nIz navedenog je vidljivo kako su u Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu selektivno odabrane samo određene vrste studija, dok se ostale zanemaruju.     \nTemeljem ovih članaka Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi daje se mogućnost da radni odnos zasnuje i osoba koja je završila preddiplomski stručni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće struke. S druge strane, čitajući ovaj Nacrt pravilnika koji ni u jednom članku ne spominje stručni studij i specijalistički diplomski struučni studij, pa vas molim da to ispravite, kako se i dalje ne bi diskriminirale osobe koje su završile preddiplomske stručne studije i specijalističke diplomske stručne studije. Osim toga kako bi Nacrt, a kasnije i Pravilnik bio usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \nApeliram tim više, što se kroz cijeli nacrt pozivate na Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a u ključnim dijelovima nacrta propuštate uvrstiti ovako važne dijelove članaka koji su njihov sastavni dio!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[184,"Slađana Milješić Ćićić","PRAVILNIK","Poštovani! Zašto se među navedenim predmetima ne nalazi i predmet Srpski jezik, koji se poučava u školama u kojima se nastava odvija na srpskom jeziku (model A, Modeli B i C)?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[185,"Marko Vučetić","PRAVILNIK","Poštovani, kako je predloženim Nacrtom Pravilnika za filozofsku grupu predmeta (Filozofija, Etika i Logika), osim Logike koju mogu predavati isključivo filozofi (magistri filozofije, diplomirani filozofi i profesori filozofije), predviđeno da ih mogu predavati i ne-filozofi, molimo vas da izmijenite Nacrt Pravilnika u dijelu koji se odnosi na navedene predmete.\n\nPrihvaćanjem predloženog Nacrta Pravilnika došlo bi, primjerice, kada je riječ o srednjoškolskom predmetu Etika, do redefiniranja etike koja bi, budući bi je predavali i ne-filozofi, postala od filozofije otuđena disciplina te bi, prema tome, prestala biti ono što jest postajući svojom negacijom. No, kako je etika genuino filozofijska refleksija o moralu i jedna od temeljnih filozofijskih disciplina nije je, stoga, moguće razmatrati izvan cjeline, dakle njene pripadnosti filozofiji. Razumijevanje suvremenih etičkih pozicija i argumentacijskih sklopova nije moguće bez razumijevanja misaonog nasljeđe i odnosa prema njemu, te je stoga nužno  poznavanje povijesti filozofije, odnosno čitanje  djela klasične i suvremene filozofije. Znanja iz filozofijske antropologije potrebna su ne samo zbog razumijevanja i promišljanja antropoloških pretpostavki etike, nego i promišljanja etičkih implikacija antropoloških pitanja i vice versa. Pitanja metaetike pretpostavljaju spoznaje iz epistemologije i ontologije. Da bavljenje etikom bez filozofijskog obrazovanja vodi negaciji etike moguće je ilustrirati nizom primjera, od kojih ističemo tek one koji pokazuju najelementarnije nepoznavanje: nerazlikovanje etike i morala (etička pitanja, etički problemi i etičke teorije, ne znače moralna pitanja, moralne probleme, nego ona pitanja koja pripadaju etici kao filozofiji morala), poistovjećivanje, tj. nerazlikovanje principa i pravila, te nerazlikovanje između „zlatnog pravila“ i etičkih normi kao što je, primjerice „kategorički imperativ“.\n\nUnutarnja nekonzistentnost predloženog Nacrta Pravilnika dolazi do izražaja kod srednjoškolskog predmeta Logika kojem, budući da ga mogu predavati isključivo filozofi (nije potrebno redefiniranje), nije narušen unutarnji identitet. Ukoliko predlagatelj smatra da filozofiju (prvenstveno Filozofiju i Etiku) mogu uz filozofe predavati sociolozi, kroatolozi, teolozi, religiolozi, politolozi i katehete, očito se polazi od nelegitimne pretpostavke da sociologija, kroatologija, teologija, religiologija, politologija i katehetika jesu filozofije, jer da nisu, nestaje razložnost zbog koje bi sociolozi, kroatolozi, teolozi, religiolozi, politolozi i katehete mogli predavati filozofiju. Pretpostavka je nelegitimna jer bi onda i filozofija bila upravo sociologija, kroatologija, teologija, religiologija, politologija i katehetika, a to Nacrt Pravilnika osporava već kada navodi tko sve može predavati, primjerice Sociologiju i Vjeronauk. Zanimljivo je da bi se načelom reciprociteta tu očekivali i filozofi, no njih tamo, srećom,  nema. Postavlja se sljedeće pitanje: zašto se ona prava koja su drugima dana u filozofiji, uskraćuju filozofima kada se radi o onim strukama koja su, sudeći prema predloženom Nacrtu Pravilnika, prethodno izjednačena s filozofijom? Odgovor je jednoznačno jasan: zato što postoji razlika između filozofije i ostalih znanosti ili, kada je riječ o nastavi, postoji bitna razlika između filozofske grupe predmeta i onih predmeta koji ne pripadaju toj grupi. Stoga molimo Predlagatelja da navedeno načelo primjeni bez iznimke, jer, ukoliko to ne učini, evidentno nije vođen načelom nego nečim od načela različitim.\n\nNadalje, ukoliko Predlagatelj smatra da se Nacrt Pravilnika ne odnosi nužno na vezu između znanstvenih područja i školskih predmeta  (iako mi tome ne vidimo racionalnog uporišta, jer bi tada nastava učenike usmjeravala prema realitetu kojekakvih pravilnika, a ne prema realitetu znanosti), valja upozoriti i na nekonzistentnost glede, zakonom propisanih, nastavničkih kompetencija. Naime, da bi netko mogao biti nastavnikom određene struke, konkretno filozofije (Filozofija, Logika, Etika), uz studij struke (dakle, filozofije), treba ostvariti određeni broj ECTS-a iz kolegija općih nastavničkih kompetencija (kod jednopredmetnih studija to iznosi 30 ECTS-a, a kod dvopredmetnih 15 ECTS-a ili, jasnije rečeno, jedan semestar studija) i nastavničkih kompetencija struke  (kod jednopredmetnih studija to iznosi 30 ECTS-a, a kod dvopredmetnih 15 ECTS-a ili, jasnije rečeno, jedan semestar studija). Kako i ovom uvjetu, kada je riječ o filozofskoj grupi predmeta, udovoljavaju isključivo filozofi, smatramo da niti po jednoj osnovi razložnosti nastavu iz srednjoškolskih predmeta Filozofija, Logika i Etika, ne može predavati nitko – jer za to, jednostavno, nema kompetencija – osim filozofa.\n\nKonačno, mogućnost da Etiku i Filozofiju mogu predavati i oni koji nisu završili studij filozofije, nije u suglasju s odredbama Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru.  Kompetencije i ishodi učenja  potrebni za stjecanje kvalifikacije jasno su formulirani u programima studija filozofije u Republici Hrvatskoj. To uključuje i potrebno prosječno utrošeno vrijeme iskazano u ECTS bodovima (čl.4.) U čl. 2. Zakona stoji da se „kvalifikacije dokazuju diplomom koju izdaje ovlaštena pravna osoba“. U ovom slučaju to su Filozofski fakulteti hrvatskih Sveučilišta, odnosno Odjel za filozofiju Sveučilišta u Zadru. \n\nSlijedom navedenog, molimo Predlagatelja da razmotri gore navedene argumente i da izmjeni odredbe koje se odnose na filozofsku grupu predmeta na način da Filozofiju, Logiku i Etiku mogu predavati isključivo filozofi (magistri filozofije, diplomirani filozofi i profesori filozofije).\n\n\n\n\n  S poštovanjem,\n\n\n     Prof. dr. sc. Iris Tićac, pročelnica Odjela za filozofiju\n     \n         Doc. dr. sc. Marko Vučetić, zamjenik pročelnice Odjela","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[186,"Josip Gregurić","PRAVILNIK","Poštovani, čitajući ovaj prijedlog pravilnika naišao sam na jednu bitnu ne usklađenost sa samim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, u samom članku 105. Kako taj članak propisuje tko sve može zasnivati radni odnos, na temelju toga članka se daje mogućnost da radni odnos zasnuje i osoba koja je završila preddiplomski stručni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće struke. Čitajući ovaj prijedlog pravilnika ni u jednom članku se ne spominju stručni studiji, pa vas molim da to ispravite te da se i dalje ne diskriminiraju osobe koje su završile preddiplomske stručne studije i specijalističke diplomske stručne studije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[187,"Elda Pliško Horvat","PRAVILNIK","Podržavam ovaj Nacrt pravilnika, a osobito dio koji se odnosi na vrstu obrazovanja potrebnu za stručne suradnike školske knjižničare jer se po prvi puta decidirano zahtijeva određena struka, a ne kao do sada kada se dešavalo da su diplomirani knjižničari  na natječaju zakonski izjednačeni s bilo kojom drugom VSS - pa čak i s razrednom nastavom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[188,"HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU","PRAVILNIK","Kao strukovna udruga koja okuplja profesionalne filozofe i ljude koji se bave filozofijom (HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU) dužni smo reagirati na sadržaj Nacrta pravilnika i pokušati zaštititi dignitet struke i kvalitetu nastave Filozofije i Etike u srednjim školama. Naime, nacrtom ovog pravilnika predviđeno je da, pored filozofa, Filozofiju smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); da Etiku smiju predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta); te da Etiku i kulturu smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta). Smatramo da su ove stavke Nacrta očito pogrešne, da potencijalno imaju dalekosežne negativne posljedice po školski sustav u cjelini, a i da su uvredljive za ljude koji rade u struci filozofije kao i za struku filozofije u cjelini. Nije nam jasno kako se tako očita pogreška mogla potkrasti, čak i u fazi izrade nacrta. Smatramo da:\n\n1. Filozofiju smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n2. Etiku smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n3. Etiku i kulturu smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n\nSvoj stav temeljimo na:\n\ni) Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi \nii) Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost \niii) Činjenici da je etika filozofska disciplina i da se etiku može sustavno studirati samo u okviru studija filozofije.\niv) Činjenici da u Hrvatskoj filozofija predstavlja legitimnu i respektabilnu znanstvenu disciplinu s dugom i bogatom tradicijom, te činjenici da u Hrvatskoj postoji više visokoškolskih ustanova koje izvode sveučilišni studij filozofije i izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije. \n\ni) U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014. Dio XI. Članak 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Ova je odredba sasvim jasna, logična i prirodna: X može predavati samo onaj tko je diplomirao X! Naprosto nije jasno kako bi itko drugi mogao predavati X. Jasno je da filozofiju može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. Iako je stvar potpuno očita ona je ujedno i vrlo ozbiljna. Naime, ako bi se zakonom propisalo da ljudi koji su diplomirali jednu struku smiju držati nastavu iz neke druge struke, to bi naprosto bio početak urušavanja ukupnog školskog sustava.\n\nii) Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN, 118/09) od 22.9.2009. Nacionalnog vijeća za znanost relevantan je u ovom kontekstu zato što jasno odjeljuje filozofiju od drugih srodnih disciplina. Filozofija jest srodna nekim drugim disciplinama kao što su psihologija, sociologija, itd. no ni u kom slučaju nije njima istovjetna. Filozofija je naprosto zasebna disciplina koja se zasebno studira i zasebno predaje. Pravilnikom Nacionalnog vijeća Filozofija je navedena kao polje (6.01) u području Humanističkih znanosti (6.) Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) uopće nisu polja u području Humanističkih znanosti (6). One su polja u području Društvenih znanosti (5). Teologija (6.02.) i Religiologija (6.09.) polja su koja su različita od polja Filozofije (6.01). \n Napominjemo da ova taksonomija nije površna, arbitrarna i čisto administrativna, već duboka i sadržajna. Ona odražava stvarno grupiranje u znanstvene discipline. Pored toga, ova taksonomija na snazi je već godinama i ne može ju se zanemariti kada se određuje tko što smije predavati u srednjoj školi zato što se upravo u skladu s njom izrađuju studijski programi i određuju kompetencije onih koji te studije završe. Zbog toga ona doista pokazuje tko je za što osposobljen i tko može što predavati.\n Iako se na nizu studija filozofski kolegiji predaju kao izborni ili kao opći kolegiji, sasvim je jasno tko jest a tko nije diplomirao filozofiju i sasvim je jasno tko jest a tko nije kvalificiran da drži nastavu iz filozofije i filozofskih predmeta u srednjim školama.\n  \niii) Navedeni Pravilnik Nacionalnog vijeća jasno navodi i da Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01), isto kao što i Logika (6.01.01) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Pravilnik tu sasvim točno odražava činjenicu da su se tijekom vremena Psihologija i Sociologija izdvojile iz Filozofije i postale samostalne discipline a da su Etika i Logika ostale filozofske discipline. Budući da kod nas, a ni u svijetu, ne postoje zasebni studiji Etike i Logike, Etika i Logika studiraju se u okviru studija Filozofije. Zbog toga su samo oni koji imaju diplomu Filozofije kvalificirani da predaju Etiku i Logiku! Niti jedna druga diploma nije garancija da je onaj tko je ima ikada slušao etiku. U svim drugim studijima etika može ali ne mora biti dio studija, dok u filozofiji etika mora biti dio studija. Etika je bitni dio studija filozofije. Zbog toga etiku može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. U predmetima Etika I do Etika IV doista ima različitih sadržaja no ipak okosnicu tih predmeta čini upravo etika. A etika je, pored logike, epistemologije i metafizike, jedan od četiri konstitutivna predmeta na svakom studiju filozofije. Stoga, budući da se etika sistematski studira samo na studiju filozofije, predmete Etika I do Etika IV može predavati samo onaj koji je diplomirao filozofiju. \n\niv) U Hrvatskoj se sveučilišna nastava filozofije odvija od 1662. kada je s radom počeo Filozofski studij Zagrebačkog kolegija. Danas u Hrvatskoj postoje dodiplomski, diplomski i postdiplomski studiji filozofije, a sveučilišna nastava filozofije odvija se na sedam visokoškolskih institucija:\n(1) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu od 1874. (http://www.ffzg.unizg.hr/filoz/)\n(2) na Odjelu za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zadru od 1961. (http://www.unizd.hr/Default.aspx?alias=www.uniz\nd.hr/filozofija&)\n(3) na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove s pravom javnosti od 1989. (http://www.ffdi.hr)\n(4) na Odjelu za filozofiju Hrvatskih studijia od 1993. (https://www.hrstud.unizg.hr/filozofija)\n(5) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci od 1998.\n(http://www.ffri.uniri.hr/hr/odsjeci-i-katedre/f\nilozofija.html)\n(6) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu od 2005.\n(http://www.ffst.unist.hr/odsjeci/filozofija)\n(7) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Osijeku od 2004.\n(http://www.ffos.unios.hr/filozofija)\nNa tim institucijama održava se nastava filozofije i one izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije ili magistra edukacije iz područja filozofije. Dakle, filozofija je u Hrvatskoj razvijena i visokoškolski sustav u Hrvatskoj producira kompetentni nastavnički kadar za predmete Filozofija, Logika, Etika te Etika i kultura. Stoga doista nema potrebe da te predmete predaje bilo tko drugi osim onoga tko ima diplomu filozofije, a i samo onaj tko ima diplomu filozofije ima kompetencije potrebne da predaje te predmete. \n\n\nNa osnovi navedenih razloga predlažemo da se u Nacrtu pravilnika u Članku 6. brišu stavci 3, 4 i 5. kako sada stoje i da se umjesto njih navede: profesor filozofije, diplomirani filozof, magistar filozofije. \n\n\n profesor filozofije\n diplomirani filozof\n magistar filozofije\n\n\nPredsjednik HRVATSKOG DRUŠTVA ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU\nBoran Berčić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[189,"Osnovna škola Josipa Matoša Vukovar","PRAVILNIK","Članak 27 (2)- stručni suradnik  stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila. Potrebno je razdvojiti stručne suradnike edukacijsko-rehabilitacijskog profila kroz posebne članke (ili podčlanke) na edukacijske rehabilitatore, logopede i socijalne pedagoge i u skladu s tim navesti potrebnu stručnu spremu kako je predloženo. Na taj način će se izbjeći situacija da se u škole u kojima je potreban edukacijski rehabilitator zaposli logoped ili socijalni pedagog i obrnuto.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[190,"Osnovna škola Josipa Matoša Vukovar","PRAVILNIK","Članak 26. - Posebni programi za djecu s teškoćama. Razdvojiti vrste teškoća i u skladu s tim nazive potrebne stručne spreme ovisno o vrsti teškoće. Npr. učenici s oštećenjem vida:profesor defektolog, smjer oštećenje vida; učenici s motoričkim teškoćama: profesor defektolog, smjer tjelesna invalidnost, itd.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[191,"Nenad Kuzmanović","PRAVILNIK","Poštovani, u Članku 9. Glazbene i plesne škole nacrta ovog pravilnika u prijedlogu za osnovne škole za 3) klavir, dodao bih da je stručna osoba i profesor/ica glazbene kulture odnosno mag. muzike glazbene pedagogije, pod uvjetom da ima završenu srednju glazbenu školu odjel za klavir. Naime, veliki nedostatak stručnog pedagoškog kadra za učitelja/učiteljicu klavira treba nadomjestiti što stručnijim osobama, jer je završenih diplomiranih pijanista premalo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[192,"Udruga za promicanje filozofije","PRAVILNIK","Dana 9. veljače 2016. Udruga za promicanje filozofije uputila je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, dopis sljedećeg sadržaja:\nPoštovani,\n\nimajući u vidu da je jedan od statutarnih ciljeva Udruge za promicanje filozofije i „zaštita interesa filozofije kao struke i filozofa kao stručnih djelatnika“, te briga za „unaprjeđenje filozofskog obrazovanja na srednjoškolskoj i visokoškolskoj razini“ smatramo da smo dužni očitovati se u javnoj raspravi o Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (u nastavku Nacrt pravilnika). \n\nU ime svojih članova i filozofske struke u cjelini moramo izraziti svoje odlučno neslaganje s Nacrtom pravilnika u dijelu (članak 6, stavak 5), gdje se kao odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave filozofije u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama uz zvanja magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije navode i diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog. Prijedlog da predmetnu nastavu filozofije mogu izvoditi i osobe koje nisu završile diplomski studij filozofije protivan je odredbi Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14), članak 105, stavak 7, gdje stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” \n\nIsti prigovor moramo uputiti i na prijedlog iznesen u članku 6, stavcima 3 i 4, gdje se kao odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave etike te etike i kulture u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama uz zvanja magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije  navode i diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog, diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije.\n\nUvažavajući posebnost i vrijednost znanstvenog i obrazovnog rada na poljima politologije, sociologije, teologije, hrvatske kulture i religiologije moramo istaknuti da stručna sprema koja se dobiva završenim diplomskim studijem iz tih disciplina nije odgovarajuće vrste za izvođenje nastave iz predmeta filozofija. Razlike između predmeta kojim se bave i načina i metoda na koji se tim predmetima bave navedene znanosti dobro su poznate i kao takve priznaje ih i hrvatski visokoobrazovni i znanstveni sustav (usp. Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama i Zakon o hrvatskom kvalifikacijskom okviru). Iako i drugi studiji uključuju neke filozofijske sadržaje, samo diploma o završenom studiju filozofije jamči da je osoba tijekom studija osposobljena predavati sadržaje iz povijesti filozofije i filozofskih disciplina (metafizike, epistemologije, logike, estetike, etika) koji se nalaze u nastavnim programima filozofije i etike u srednjim školama. Neuvažavanjem tih činjenica ovaj Nacrt pravilnika ugrožava standarde odgoja i obrazovanja srednjoškolskog sustava Republike Hrvatske. \n\nApeliramo na mjerodavne da izmjene Nacrt pravilnika i isprave očite pogreške, te propišu da je jedina odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje predmetne nastave filozofije i etike u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama završen sveučilišni diplomski studij filozofije.\n\nS poštovanjem,\n\ndr. sc. Davor Pećnjak\nPredsjednik Udruge za promicanje filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[193,"Tonči Peranić","PRAVILNIK",".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[194,"Tonči Peranić","PRAVILNIK","Poštovanje.\nNapominjem da u članku 6. stavak 14. (gimnazije, strukovne i umjetničke škole), te u članku 9. program likovna umjetnost, svi smjerovi, nije navedena odgovarajuća vrsta obrazovanja tj. nije upisana struka MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE. Nadam se da je to samo greška i da neće biti problema za sve magistre likovne pedagogije koji su u Rijeci na Akademiji primijenjenih umjetnosti završili taj smjer.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[195,"Andrej Ciglar","PRAVILNIK","Neznanje ili interes?\nKako već i površan uvid u programe spomenutih studija ako ne i opća kultura pružaju nedvosmislen uvid da kroatolozi, sociolozi, teolozi etc. nemaju stručnu kompetenciju za izvođenje nastave filozofije, to se kao neizbježan  nameće zaključak o poziciji novog pravilnika: Stručnost nam u obrazovanju nije potrebna!\nEtička konfuzija. Od početka nastave etike u RH. susrećemo se s dilemom; Etika jest filozofska disciplina, ali istovremeno je sadržaj etike kao nastavnog predmeta zamišljen izrazito interdisciplinarno i s naglašenom odgojnom komponentom. Stoga je mogućnost da etiku predaju nefilozofi, diskutabilno ali donekle razumljivo rješenje. No mogućnost da filozofiju predaju nefilozofi, (nastavnici bez stručne kvalifikacije) naprosto je zapanjujuća.\nGašenje filozofije. U prijedlogu predstojeće reforme školstva u RH. predviđeno je smanjenje tjednog fonda sati nastave filozofije za 50%. Tjednom fondu od dva sata nastave oduzet će se jedan sat (kao i mnogim drugim predmetima) te će se ovim satima dobiti fond sati za \"Izbornu košaricu\" iz koje će učenici odabirati predmete \"Od kojih neki danas i ne postoje u školskom sustavu.\" Sapienti sat. Kada se prijedlogu o stručnoj (ne)kvalificiranosti nastavnika filozofije doda ovaj drugi, o kvantitativnom polovljenju nastave ostaje nam da se zapitamo - Pa čiji je to interes?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[196,"ŽELJKA RAZMAN","PRAVILNIK","Poštovani, smatram da je nepravedno da u kadrovske uvijete za kemiju u srednjim školama nije naveden  profesor biologije i kemije.Da ne pričamo posebice kod medicinskih zanimanja koliko je korelacije između biologije i kemije i upravo je taj kadar  najpotrebniji, ako ne i najstručniji, govorim to iz iskustva.Mi smo profesori biologije i profesori kemije!! Za to imamo diplomu i jednako smo polagali sve kolegije iz oba predmeta, da ne govorimo o praksi.Što će se dogoditi s profesorima biologije i kemije, kojih ima najveći broj po aktivima u cijeloj državi ako se ovaj prijedlog usvoji???Ovo je nepravda!!!!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[197,"Goran Matoš","PRAVILNIK","Želio bih ovom prilikom upozoriti na (ne)namjeran propust izmještanja profesora informatologije sa tzv. a) liste na listu b)  učitelja koji mogu predavati informatiku u osnovnim školama. Kao prvo, ne vidim razlog da se profesori informatologije maknu s osnovne liste na kojoj su izrijekom od 1996. godine. Drugo, sukladno multidisciplinarnosti koju bi informatika u obrazovanju trebala podupirati te sve više biti spona (ako ne i osnova) između različitih obrazovnih područja zašto se onda s liste isključuju stručnjaci koji u biti svog fakultetskog obrazovanja imaju načine prikupljanja, obrade, izlaganja i pohrane raznih vidova informacija? Spomenut ću ovdje nastavne sadržaje koji se kroz studij obrađuju od programiranja, algoritama i strukture podataka, projektiranja baza podataka, do računalne logike i računalnih mreža kao i mnoga druga područja koja su više nego dovoljna za nastavni sadržaj predviđen u osnovnoškolskom obrazovanju kao i općenito iznimno kvalitetan rad u osnovnoj školi! Iz osobnog iskustva moram spomenuti da se profesori informatologije jako dobro snalaze u razrednom okruženju, ponekad čak i bolje od profesora matematike i informatike, a vjerojatno stručnije od učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom informatike koji prema novom prijedlogu imaju prednost! Ovime želim doprinijeti kvalitetnijoj raspravi tim više što će prema smjernicama nadolazeće reforme trebati duplo više učitelja informatike nego što ih je sada kako bi kvalitetno pokrili program obrazovanja. Kako se danas ionako mali broj ljudi odlučuje za predavanje informatike u školama, a mlađima je to „odskočna daska“ za unosniji informatički posao, ovim se prijedlogom dezavuiraju ljudi koji imaju i znanje ali i pedagoške kompetencije, a mnogi od njih su i stručnjaci u Microsoftu, Cisco-u, SRCU, CARNetu te na visokim pozicijama u IT kompanijama u svijetu. Kao kuriozitet spomenuo bih da je i današnji rektor Sveučilišta u Zagrebu, dr. Boras, bio jedan od profesora na Katedri za informatologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu! Nadam se da će netko razmotriti gore napisano! Zahvaljujem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[198,"Jadranka Busatto","PRAVILNIK","Poštovani, šaljem kratki opći komentar na ponuđene prijedloge za profesore filozofije i etike: obrazovanjem  treba  širiti  temeljne vrijednosti, a jedna od njih, po Ustavu RH,  svakako jeste sekularnost. Nemojmo tu ustavnu odredbu uporno, pa  i ovom važnom prigodom, pretvarati u ukrasni dodatak. U tom smislu, predlažem da  s liste predloženih osoba za predavača filozofije i  etike, isključite kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[199,"Nada Gosić","PRAVILNIK","Poštovani,\nS obzirom da je riječ o Nacrtu Pravilnika smatram da je nužno istaknuti slijedeće: Objavljeni Nacrt je, kada je riječ o obrazovanju nastavnika Etike i Filozofije, izuzev naziva magistar filozofije, preuzeo potpuno identične nazive struka za ova dva predmeta iz ranijih dokumenata: Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško - psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu objavljenom u NN br. 1/96., od  5.1.1996., i Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu objavljenog u NN br. 80/99 od 30.7. 1999. \nUz to autorima Nacrta u formulaciji konačnog teksta dokumenta mogu pomoći i sljedeće činjenice: 1. u čl. 6. Nacrta izuzev promjene stručnog naziva magistra filozofije za predmet Etika svi ostali nazivi profesija, odnosno struke koje bi, prema Nacrtu, realizirale nastavu Etike ostale su iste. I to bez ikakve * koja bi određivala da je  »*potrebno zatražiti stručno mišljenje fakulteta koji obrazuju nastavnički kadar za  Etiku i filozofiju* kao što je slučaj s biologijom  za koju je »potrebno zatražiti stručno mišljenje fakulteta koji obrazuju nastavnički kadar za biologiju (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek)« kao što to određuje točka 1 istog (6) članka Nacrta; 2. nastavnički kadar za Etiku i Filozofiju  obrazovao se i obrazuje se na filozofskim fakultetima u Hrvatskoj, a uvid u njihove aktualne  nastavne programe prema kojima se obrazuju nastavnici Etike i Filozofije  ukazuje koliko vremena i i s koliko nastavnih sati se, uz stručne filozofske predmete, realizira i nastava Metodike nastave filozofije, prijeko potreban predmet za obavljanje posla nastavnika Etike i Filozofije u srednjim školama; 3. Nacrt koji će prerasti u Pravilnik za svakog nastavnika bit će polazni dokument koji im treba osigurati ugled, dignitet i integritet njihove struke. Temelji uvjet za to je uvažavanje i poštivanje stručnih kompetencija nastavnika koji su se obrazovali za učenje i poučavanje određenog predmeta. To se ne bi smjelo zanemariti u slučaju Etike i Filozofije; 4. slijedom navedenog u završnom dokumentu trebalo bi u pod točkom 3) Etika - pisati magistar filozofije, profesor filozofije, diplomirani filozof, te pod točkom 5) Filozofija - magistar filozofije, profesor filozofije, diplomirani filozof. S navedenim prijedlogom zadovoljio bi se kriterij prema kojem bi Filozofiju i Etiku predavale osobe koje su završile diplomski sveučilišne studij Filozofije, odnosno integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij Filozofije.\nNada Gosić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[200,"Ivana Matan","PRAVILNIK","Poštovani,\nu Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u osnovnim i srednjim školama pod predmetom Priroda naveden je jedino učitelj razredne nastava s pojačanim prirodoslovljem, a profesori biologije, profesori biologije i kemije ne samo da nisu prvi navedeni, nego su izostavljeni.\nPodsjećam da je nastavni predmet Priroda obavezan predmet u 5. i 6. razredu osnovne škole i da ga predaju prvenstveno profesori biologije i profesori biologije i kemije, a da nastavni predmet Priroda i društvo je obavezan nastavni predmet u razrednoj nastavi, tj. od 1. do 4. razreda osnovne škole, te ga predaju diplomirani učitelji razredne nastave ili magistri primarne edukacije.\nPoslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) Studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddioplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) Studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog prddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) Preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) i b) ovoga stavka\nPrema postavci u prijedlogu Pravilnika za predmet Priroda navodi se najprije samo Priroda gdje je samo navedena razredna nastava s pojačanim prirodoslovljem, a zatim Priroda i Biologija u kojem nema razredne nastave pa se to može tumačiti da za Prirodu ima razredna nastava prednost za peti i šesti razred.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[201,"Maja Erceg","PRAVILNIK","Lijep pozdrav, mislim da je netko već zapazio i komentirao da su u čl.5. pod 19.(povijest) izostavljeni diplomirani učitelji s pojačanim predmetom povijest. Imam istu primjedbu i pitanje (kao i u već navedenom komentaru nekog korisnika), zašto su diplomirani učitelji s ostalim pojačanim predmetima uključeni, a s pojačanim predmetom povijesti izostavljeni ???","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[202,"ANITA LUNIĆ","PRAVILNIK","Poštovani, \nprema Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, članak 6., stavke 3- 5, predviđa se mogućnost da nastavu iz navedenih predmeta (Filozofija, Etika, Etika i kultura) izvode osobe sa sljedećim kvalifikacijama: magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije, diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Na taj se način negira činjenica da je jedino osposobljeno nastavno osoblje za predavanje filozofije i etike magistar filozofije, diplomirani filozof, odnosno profesor filozofije. Kao što pokazuje Program nastavnog predmeta etika u srednjim školama objavljen na stranicama Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a koji je obavezna smjernica svim profesorima etike u Republici Hrvatskoj, “ Za ostvarenje ovih zadaća potrebno je filozofsko obrazovanje nastavnika (…)“. Kako pak, s druge strane, pokazuje Nastavni program predmeta filozofija, etika je jedna od temeljnih filozofskih disciplina. Dakle, nesporno je da je i za etiku i za filozofiju nužno filozofsko obrazovanje. A takvo se, kao što je općepoznato, pruža upravo na studijima filozofije na nekoliko sveučilišta u Republici Hrvatskoj. Ti studiji, osim što nude prilagođene pedagoške smjernice kroz kolegije poput Metodike nastave filozofije, ponekad uključuju i mogućnost izbora između nastavnog i znanstvenog smjera, a na osnovu čega se prilagođava i studijski program. U skladu s tom mogućnošću, osim kategorija magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije, student filozofije može steći i titulu magistar edukacije filozofije. U prvom redu, molim dakle, da ispravite ovu nespretnu omašku i uključite i ovu kategoriju. \nOsim toga, a što je neusporedivo važnije, na osnovu činjenice da niti studij religije niti studij kroatistike ne uključuje filozofsko obrazovanje na način i u mjeri u kojoj bi to bilo usporedivo sa studijem pri Odsjecima za filozofiju, pozivam Vas da ispravite i drugu grešku i s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, isključite kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Studij kroatistike ne uključuje niti podrazumijeva studij filozofije, kao što je sasvim očigledno iz usporedbe studijskih programa na svim fakultetima koji nude spomenute studije. S druge strane, teolozi i religiolozi također nemaju isti niti sličan program studija, a kako pokazuje i banalna činjenica da na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove u Zagrebu ti studiji egzistiraju kao paralelni.  Usporedba tih programa je također veoma lagana, ovdje se nalazi studij religijskih znanosti http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/FFDI-progra\nm_religijske_znanosti_diplomski.pdf, a na sljedećem linku program studija filozofije: http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/Microsoft%2\n0Word%20-%20FFDI_filozofija_diplomski.pdf. Programe studija na Filozofskim fakultetima u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Osijeku itd je veoma lako naći na mrežnim stranicama fakultetâ. \nRelativizacija obrazovnog sustava koji jasno predviđa sadržaje, programe i međusobne odnose pojedinih znanosti i disciplina nije prikladno Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. Stoga još jednom ponavljam: s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, potrebno je isključiti kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. U protivnom će se ova odluka tumačiti kao nagovještaj plana da se studij filozofije, majke humanističkih znanosti i kritičkog mišljenja, u cjelini marginalizira i omalovaži.\nAnita Lunić, magistra edukacije povijesti i magistra filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[203,"SANJA ĐURASEVIĆ","PRAVILNIK","Članak 26. Posebni programi za djecu s teškoćama u razvoju u posebnim razrednim odjelima ili odgojno obrazovnim skupinama   u skladu s programom odgoja i obrazovanja i vrstom teškoće učenika, nije predvidio posebne ustanove odgoja, obrazovanja i rehabilitacije učenika s većim teškoćama u razvoju. Također nije uvršten stručni naziv; profesor rehabilitator. Nejasno je tko može izvoditi predmetnu nastavu u posebnim ustanovama (sadašnji Pravilnik propisuje stručnu spremu iz članka 2. -tjelesna i zdravstvena kultura, glazbena, likovna kultura- uz dopunsko defektološko obrazovanje). S poštovanjem, Sanja Đurasević","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[204,"DRAGANA BALIĆ","PRAVILNIK","Odgovor na komentar gospodina Karla Juraka. Kroatistika podrazumijeva studij hrvatskoga jezika i književnosti dok kroatologija podrazumijeva studij hrvatskoga jezika, književnosti i KULTURE. Takvo, kako navodite, izmišljeno zanimanje, nije u jednakom odnosu sa studijem kroatistike s obzirom na to da kroatolozi usvajaju i znanja o znanstvenim dostignućima u različitim aspektima koji čine cjelinu kulture hrvatskoga naroda te je posvećen i primjeni tih spoznaja u različitim dijelovima društvenoga i kulturnoga života. Uvidom u plan i program studija kroatologije dobit ćete širu sliku o tomu što ona doista predstavlja. Nadalje, magistri edukacije kroatologije slušaju sljedeće predmete: Metodika nastave hrvatskoga jezika, Pravna uporišta i pedagoška dokumentacija, Medijska pedagogija, Školska pedagogija, Opća pedagogija, Razvojna psihologija, Nasilje u obitelji, Pedagoška psihologija, Udžbenik kao nastavno sredstvo, Mediji u nastavi, Motivacija u nastavnom procesu, Nastavne kompetencije u suvremenom kurikulumu, Odgojno-obrazovna integracija djece s teškoćama u razvoju, Pedagoški menadžment suvremene škole, Korelacijske vježbe iz predmetne metodike nastave, Filozofija odgoja te mnoge druge, kojima dokazuje svoju usmjerenost prema izvrsnom obrazovanju studenata za buduće profesore hrvatskoga jezika i književnosti. Takav je napredan nastavnički model jedinstven u Hrvatskoj te bi trebao biti uzorom svima drugima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[205,"Smail Hibeljić","PRAVILNIK","Poštovanje!\nLijepo Vas molim provjerite još jednom  \n19. Povijest\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a)\nda se uvrste diplomiranog učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest, završili smo kao i ostali pojačani koji su uvršteni u ostale predmete, jedino nas nema, dio nas predaje već 10 i više godina. \nVeć godinama vodimo bitke za titule i prava koja su nam obećana prije i za vrijeme studiranja, ali malo malo se otvara novi problemi koje nikako da riješimo.\n Nadam se da ćete uvažiti ovu primjedbu,  možda Vam je promaklo, a možda, mada ne vjerujem, neke su diplome manje vrijede.\nHvala i srdačan pozdrav....","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[206,"Kristina Bošnjak","PRAVILNIK","Poštovani, u članak19. točka a) treba uvrstiti diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta povijest koji su stekli diplomu s nazivom diplomiranog učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest. Koliko vidim svi pojačani predmeti su uvršteni osim povijesti što nikako nije u redu. Nadam se da ćete ispraviti predloženi nacrt. S poštovanjem, Kristina Bošnjak","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[207,"Maja Okresa","PRAVILNIK","Poštovani, u članak19. točka a) treba uvrstiti diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta povijest koji su stekli diplomu s nazivom diplomiranog učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest. S poštovanjem, Maja Okreša, učitelj RN s poj. pr. povijest Hvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[208,"Saša Korkut","PRAVILNIK","U članku 5., stavak 1., točka 22. a) potrebno je dodati \"profesor fizičke kulture\", kako bi se izbjegle eventualne nejasnoće kod ravnatelja, jer tako službeno stoji u diplomi velikog broja sadašnjih učitelja TZK.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[209,"Hrvatsko filozofsko društvo","PRAVILNIK","4. veljače 2016. Hrvatsko filozofsko društvo uputilo je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis:\n\nPoštovani gospodine ministre,\npoštovana gospođo ravnateljice,\n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, o kojemu se do 25. veljače 2016. vodi javna rasprava koja je otvorena 25. siječnja 2016. \n\nKao najstarija stručna udruga u polju filozofije, osnovana 1957. godine, ovim putem izražavamo svoje nezadovoljstvo onim dijelovima Nacrta Pravilnika koji propisuju odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave filozofskih predmeta Filozofija i Etika, predlažemo izmjene tih stavaka te vas molimo da predložene izmjene prihvatite. \n\nNaime, prema Nacrtu Pravilnika (čl. 6), predmet Filozofija smjeli bi predavati ne samo filozofi (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) nego i politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije), teolozi (diplomirani teolog), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Taj prijedlog smatramo iznimno problematičnim jer poučavanje filozofije u srednjim školama zahtjevna je i odgovorna zadaća koja podrazumijeva posjedovanje kompetencija koje nastavnik može steći jedino studijem filozofije. Premda studenti politologije, sociologije, teologije, kroatologije i religiologije tijekom svoga studija vjerojatno stječu određena znanja iz filozofije, ta je poduka dijelom obrazovanja u jednom ne-filozofskom studiju i s obzirom na to je fragmentarna, a za poučavanje filozofije potrebna je sustavna filozofska naobrazba kao i u slučaju Sociologije ili Psihologije, gdje je kao odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje srednjoškolske nastave predviđen samo završen sveučilišni studij sociologije ili psihologije. Stoga predlažemo da se u rubrici „Filozofija“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede isključivo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“.\n\nIsto važi i za predmet Etika, koji se s nerazjašnjenom i/ili nezadovoljavajućom regulacijom suočava od njegova uvođenja u srednjoškolski kurikulum, o čemu se Hrvatsko filozofsko društvo više puta očitovalo i zahtijevalo redefiniranje nastavničkih kompetencija s obzirom na taj predmet. Prema Nacrtu Prijedloga, uz filozofe (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije), Etiku bi također smjeli predavati teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Jednako kao Filozofija i Logika, srednjoškolski je predmet Etika filozofski predmet, jer je neosporno da je etika jedna od ključnih filozofskih disciplina od samih početaka filozofije, neodvojiva od cjeline filozofije, tako da je za poučavanje etike u srednjim školama nužno imati sustavnu filozofsku naobrazbu, a ne samo izvjesnu motivaciju i informacije stečene u okviru nekog drugog studija. Stoga predlažemo da se u rubrici „Etika“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede samo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“. S obzirom na činjenicu da trenutno u srednjim školama predmet Etika predaju i nastavnici koji nisu završili studij filozofije, ali imaju višegodišnje iskustvo u poučavanju Etike i pohađali su različite programe stručnog usavršavanja, predlažemo da se prethodno navedena odredba ne odnosi na njih, ali da se u novom Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu jasno navede da će od stupanja na snagu novog Pravilnika nastavu Etike moći izvoditi samo magistri filozofije, diplomirani filozofi, odnosno profesori filozofije.\n\nUkratko, mišljenja smo da je filozofija temeljna humanistička disciplina i da se mora spriječiti mogućnost da se nastava filozofije „odrađuje“ u proizvoljnom obliku jer bi time ozbiljno trpjela kompetencija i dovela bi se u pitanje kakvoća nastave, a to je ono što suvremeno obrazovanje sebi zasigurno ne smije dopustiti. Ako bi se postupilo drugačije, bio bi to izraz nedosljednog i diskriminirajućeg tretiranja našeg poziva i struke. \n\nMolimo vas da razmotrite naše primjedbe i uvažite naše argumente te da izmijenite gore navedene stavke Nacrta Pravilnika kako je predloženo. \n\nS poštovanjem,\n                           \nProf. dr. sc. Zdravko Radman, v.r.\npredsjednik Hrvatskog filozofskog društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[210,"ŽELJKA OBROVAC","PRAVILNIK","Poštovani, s ovim nacrtom Pravilnika upoznat je vrlo mali broj ljudi koji rade u prosvjeti, tako da bi trebalo uputit predmet svim OŠ i SŠ da uključe svoje djelatnike u javnu raspravu. Mnoge postojeće struke u trenutno važećem Pravilniku su ukinute ovim nacrtom što bi u budućnosti moglo imati nesagledive posljedice za ljude koji već rade u školama s položenim stručnim ispitom. Niti jedno zvanje koje je bilo prisutno u trenutno važećem Pravilniku nije se trebalo izbrisat iz nacrta novog Pravilnika već isključivo dopuniti novim zvanjima prema Bolonjskom procesu obrazovanja. Prosvjetnim djelatnicima su vec dosad ukinuta brojna prava, smanjene drastično plaće, nikad kao dosad nismo bili toliko marginalizirani, a sad će nama koji smo već u sustavu s položenim stručnim ispitom biti upitna budućnost ako postanemo tehnološki viškovi. Niti ćemo biti u mogućnosti natjecat se za nova radna mjesta u prosvjeti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[211,"Karlo Jurak","PRAVILNIK","Predlaže se da filozofiju i etiku mogu predavati kateheti, \"religiolozi\", teolozi i \"kroatolozi\" čime se samo besramno pokazuje galopirajući trend klerikalizacije humanistike (napose filozofije koja je i u istom sektoru s teologijom), pri čemu je ovaj put dodana i izmišljena disciplina \"kroatologija\" koja nema veze ni s hrvatskim jezikom i književnošću (za što se sasvim dobro obučavaju kroatisti), a kamoli s etikom i filozofijom. Naprosto je nemoguće vidjeti ni predvidjeti koji bi bili racionalni argumenti za proturivanje religiozno-teoloških disciplina u nastavu filozofije i etike, a kamoli \"kroatologije\". Ovo samo pokazuje u kako sramotnom smjeru ide obrazovni sustav čija pojedina područja drže pojedini moćnici u uskoj vezi s klerom i bastionima nacionalno-identitetske politike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[212,"Ivona Tabak ","PRAVILNIK","Stručni suradnik knjižničar: mislim da je potpuno neprihvatljivo da se  s obzirom na broj diplomiranih knjižničara u Hrvatskoj ostavi bilo kakva mogućnost dodatne kvalifikacije i zapošljavanja nestručnih osoba. Bilo bi razumljivo da postoji nedostatak kvalificiranih stručnih suradnika knjižničara, međutim to nije slučaj. Tužno je vidjeti da osobe koje studiraju 5 godina uz dodatnu godinu polaganja pedagoških predmeta nemaju prednost pri zapošljavanju pred primjerice učiteljem hrvatskog jezika ili  razredne nastave. Na taj se način omalovažava knjižničarska struka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[213,"Ana Rumek","PRAVILNIK","Molim da javnu raspravu stavite i na stranice Ministarstva. Na taj način bi se više ljudi (kojima je to od izuzete važnosti) uključilo u raspravu.Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[214,"Draženko Turek","PRAVILNIK","S obzirom na relativno slab interes za studij nastavničkog smjera politehnike kojemu svjedočimo već duže vrijeme, osjetno reduciranje opsega inženjerskih zvanja koja se smatraju adekvatnim za obavljanje poslova učitelja tehničke kulture (sa svih inženjerskih zvanja iz područja tehničkih znanosti prema važećem pravilniku, ''samo'' na područje elektrotehnike, elektronike i informacijske tehnologije) mogao bi prouzrokovati pomanjkanje učiteljskog kadra za nastavu tehničke kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[215,"Danilo Milanković","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Informatika\nMislim da bi se na listi trebalo nalaziti zvanje: inženjer informatike uz uvjet  pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[216,"Sanela Čukac","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Poštovani, \nu nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu pridružujem se nekolicini komentara (prijedloga) o dopuni čl.6 točke 10 vezano uz hrvatski jezik. Potrebno je dodati titulu magistra edukacije kroatologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[217,"Osnovna škola Milan Amruš","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu \nKOMENTARI :\nČl.1 st. 1\nDodati škole koje rade po posebnom programu jer one postoje i rade.\nČl.2\nDodati da u redovnim školama, u posebnim razrednim odjelima u nastavi rade isključivo profesori rehabilitatori. Stručni suradnici edukacijski rehabilitatori pružaju podršku učenicima koji su uključeni u redovne razrede i njihovim učiteljima.\nČl.26\nUvrstiti  stručni naziv; profesor rehabilitator. Dodati da predmetnu nastavu u posebnim ustanovama može izvoditi isključivo profesor rehabilitator, a u predmetima T jelesna i zdravstvena kultura, glazbena, likovna kultura, tehnička kultura stručnjak tog profila - uz dopunsko defektološko obrazovanje. \nČl.27\nIza riječi psiholog dodati  - edukacijski rehabilitator za podršku učiteljima i učenicima u nastavi, socijalni pedagog za djecu s poremećajima u ponašanju i logoped za glasovno – govorne poremećaje.\n\nProduženi stručni postupak – izostaviti socijalne pedagoge i logopede za neposredan rad u produzenom stručnom postupku. Socijalni pedagozi isključivo obavljaju rad s učenicima koji imaju poremećaje u ponašanju, a logopedi rad s učenicima koji imaju teškoće u govorno-glasovnoj komunikaciji.\n Čl.27.st.2 Stručni suradnik stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila.\n Potrebno je razdvojiti stručne suradnike edukacijsko-rehabilitacijskog profila kroz posebne članke (ili podčlanke) na edukacijske rehabilitatore, logopede i socijalne pedagoge i u skladu s tim navesti potrebnu stručnu spremu i opis njihovog posla. Sva tri zvanja su stručnjaci edukacijskog rehabilitacijskog profila, no polazili su različite programe i osposobljeni su za različite vrste podrške učenicima.  Na taj način će se izbjeći situacija da se u škole u kojima je potreban edukacijski rehabilitator zapošljavaju  logopedi ili socijalni pedagozi.\n\nZaposlenici OŠ \"Milan Amruš\", Slavonski Brod","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[218,"Vanda Novoselec","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Poštovani! PRAVILNIK O STRUČNOJ SPREMI ZA GLAZBENE ŠKOLE je prepun nelogičnosti i dovodi sustav visokog obrazovanja (MA) pod veliki upitnik. Dakle, smatram da je pravilnik neusklađen s visokim obrazovnim sustavom i ne poštuje kompetencije pojedinih zvanja, a druge gura u sve moguće (mag. mus). Jesu li ovim pravilnikom svi navedeni subjekti stavljeni u ravnopravan položaj pri zapošljavanju ili će npr. za radno mjesto nast. gitare prednost imati prof. gitare ispred prof. kontabasa? Dakle navest ću samo neka, po meni loša rješenja: prof. kontrabasa može predavati gitaru ( a zašto onda ne i svi ostali? to bi bilo još ironičnije!), korepetirati može široka plejada kao i voditi komornu glazbu...i svi su pri tom u ravnopravnom položaju...U praksi mnogi violisti uspješno predaju violinu, violinisti violu, violončelisti kontrabas, međutim u ovim se slučajevima srodstvo instrumenata nije uzelo u obzir kao ni kompetencije nastavnika, dok se u nekim drugim slučajevima podrazumijeva stručnost u mnoštvu toga ( mag. mus., kontrabasist, prof. glazbene kulture, mag. gl. pedagogije itd.). U slučaju da se na natječaj ne javi stručna osoba, naravno da su ravnatelji zapošljavali kolege koji su se često pokazali stručnima i uspješnima, ali pravilnikom dopustiti ovoliku širinu je u najmanju ruku upitno i otvara veliki prostor manipulaciji pri zapošljavanju kao i što sam već navela, dovodi u pitanje sustav visokog obrazovanja, koji je do sada jasno i transparentno osposobljavao buduće proesore, sada magistre za određena radna mjesta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[219,"Ante Milić","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Smatram da velika redukcija koja je vezana za radno mjesto učitelja Tehničke kulture  u usporedbi sa sadašnjim pravilnikom nije dobra te smatram da bi trebalo i dalje ostaviti priliku da osobe koje su završile inženjerski smjer tehničke struke mogu predavati Tehničku kulturu u osnovnoškolskome obrazovanju. Ovakvom mjerom mogao bi se pojaviti deficit radnih mjesta vezan za učitelje ovoga predmeta jer je jako malen broj ljudi koji bi pokrio ova mjesta u budućnosti s obzirom na trenutni trend školovanja na politehnici.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[220,"Ana Lopac Gros","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","U razredima od 1 do 4 predaju diplomirani učitelji razredne nastave. Ipak posotji mogućnost da TZK, glazbeni predaju nastavnici koji su obuhvaćeni ovim pravilnikom. Pitanje je gdje je regulirano tko smije predavati od 1 do 4? Zašto oni kojima ovaj pravilnik će dopustiti predavanje npr. matematike, hrvatskog jezika te ostalih predmeta ne bi mogao kao i nastavnik TZK-a, glazbenog odgoja predavati u \"nižim razredima\". To se nigdje ne spominje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[221,"Spomenka Hardi","PRAVILNIK,\nČlanak 1. ","Ispričavam se, komentar je prebačen u 15. točku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[222,"Sandra Brajnović","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","U stavku 2 članka 2. ovoga pravilnika stoji kako su Nastavnici u srednjoškolskoj ustanovi predmetni nastavnik, strukovnii učitelj, suradnik u  nastavi i odgajatelj u učeničkom domu  s odgovarajućom vrstom obrazovanja. Međutim, nigdje se u Pravilniku  ne navodi koju vrstu obrazovanja moraju imati strukovni učitelji i suradnici u nastavi za pojedine sektore. Npr. u podsektoru Trgovina za zanimanje Prodavač trebamo strukovne učitelje i suradnike u nastavi koji su u prijašnjem Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu bili propisani. (npr. za suradnika u nastavi konkretno minimalno SSS trgovačkog ili komercijalnog smjera i položena pedagoško-psihološka izobrazba). Mislim da u ovom Pravilniku to nedostaje za svaki sektor.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[223,"Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","S obzirom na činjenicu kako se termin «stručni suradnik edukacijsko-rehabilitacijskog profila» odnosi na tri ravnopravna stručnjaka – edukacijskog rehabilitatora, logopeda i socijalnog pedagoga – predlažemo da se tako i navedu. Radi se o tri različita profesionalna identiteta i tri različita stručnjaka koji se bave različitim poslovima i različitim populacijama što je utemeljeno na specifičnim kompetencijama koje se razvijaju tijekom visokoškolskog obrazovanja na tri zasebna studijska programa (Rehabilitacija/Edukacijska rehabilitacija; Logopedija; Socijalna pedagogija).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[224,"Mirko Marković","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Članak 2. potrebno je  nomotehnički dotjerati i ujednačiti, kako je to usklađeno u  stavkama  1; 2 i 3, uskladiti stavku 4 i 5.\nU članku 2. stavka. 5. Pravilnika, \nI  Prijedlog\nda se način utvrđivanja udovoljavanja posebnim zakonskim odredbama kojima se uređuje odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu  nacionalnih manjina, zbog složenosti regulira odnosno propiše posebnim Pravilnikom.\nili\numjesto riječi udovoljiti ''posebnim zakonskim odredbama'' zamijeniti riječima ''Zakonu o odgoju na jeziku i pismu nacionalnih manjina''.\nII  Prijedlog\nIza st. 5. dodaje se st. 6. koji glasi: „Učitelji, nastavnici i stručni suradnici koji predaju u osnovnoj i srednjoj školi  u kojima se nastava ne izvodi u potpunosti na jeziku i pismu  nacionalnih manjina ili se izvodi u manjem dijelu na jeziku i pismu  nacionalnih manjina, moraju udovoljavati Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina.\n\n\nIII Prijedlog\nIza st. 6. dodaje se st.7. koji glasi: Učitelji i nastavnici u osnovnoj i srednjoj školi s nastavom jezika i kulture nacionalnih manjina (nastava u modelu C) moraju udovoljavati Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[225,"Srpsko kulturno društvo Prosvjeta","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","U članku 2. stavak 5. trebalo bi dodati da odgojno obrazovni rad u školskoj ustanovi s nastavom na jeziku i pismu nacionalne manjine mogu obavljati učitelji, nastavnici i stručni suradnici iz reda nacionalne manjine koji potpuno vladaju jezikom nacionalne manjine, te isti imaju prednost pri zasnivanju radnog odnosa, odnosno učitelji, nastavnici i stručni suradnici koji nisu iz redova nacionalne manjine, ali potpuno vladaju jezikom i pismom nacionalne manjine. Stavak 5. članka 2. trebao bi definirati tko i na koji način utvrđuje udovoljavaju li učitelji, nastavnici i stručni suradnici posebnim zakonskim odredbama kojima se uređuje odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[226,"Valentina Vukadinović","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Stavak 5. članka 2. Potrebno je dodati da odgojno obrazovni rad u osnovnim i srednjim školama koje provode nastavu na jeziku i pismu nacionalne manjine mogu obavljati učitelji, nastavnici, profesori i stručni suradnici koji su iz reda nacionalne manjine te potpuno vladaju jezikom i pismom, odnosno učitelji, nastavnici, profesori i stručni suradnici koji nisu pripadnici nacionalne manjine ali potpuno vladaju jezikom i pismom nacionalne manjine. Potrebno je utvrditi postupke i proceduru provjeravanja poznavanja jezika i pisma nacionalne manjine.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[227,"Maja Matić","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Stavak 5. članka 2. trebalo bi dodati da odgojno obrazovni rad u školskoj ustanovi s nastavom na jeziku i pismu nacionalne manjine mogu obavljati učitelji, nastavnici i stručni suradnici iz reda nacionalne manjine koji potpuno vladaju jezikom nacionalne manjine, odnosno učitelji, nastavnici i stručni suradnici koji nisu iz redova nacionalne manjine, ali potpuno vladaju jezikom i pismom nacionalne manjine. Takođe bi trebalo odrediti i postupak, proceduru, način utvrđivanja pomoću kojeg bi se poznavanje jezika i pisma nacionalne manjine moglo provjeriti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[228,"BOJAN LAZIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Stavak 5. članka 2. treba dodatno razraditi na neki od sljedećih načina: 1. definirati u ovom članku na koji se način utvrđuje udovoljavaju li učitelji, nastavnici i stručni suradnici posebnim zakonskim odredbama kojima se uređuje odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina; ili 2. dodati stavak 6. koji glasi: \"Način utvrđivanja udovoljavanja posebnim zakonskim odredbama iz stavka 5. ovoga članka propisuje se posebnim Pravilnikom\"; nakon toga bi trebalo dodati i stavak 7. koji bi glasio: \"Pravilnik iz stavka 6. ovoga članka donosi ministar uz suglasnost Savjeta za nacionalne manjine Vlade Republike Hrvatske u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog Pravilnika.\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[229,"OŠ Koprivnički Bregi","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","U točki 4. dobro bi bilo dodati da takve osobe imaju pravo i polagati stručni ispit iz vjeronauka jer do sada im Agencija za odgoj i obrazovanje  to nije omogućavala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[230,"Marina Trbus","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","nije dovoljno da je osoba odobrena od nadležnih vjerskih institucija, bilo bi potrebno da ipak ima položene pedagoške i metodičke predmete","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[231,"Veronika Kapelari Horvat","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Što znači, tj. kako to protumačiti, učitelj predmetne nastave s odgovarajućom vrstom obrazovanja? Vrlo je nedorečeno i nejasno....Jesu li to profesori  ili inženjeri bez ili sa položenim pedagoškim predmetima , a koji su odlučili raditi u OŠ , ili učitelji RN s pojačanim predmetom koji rade u OŠ?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[232,"MATIJA HRŽENJAK","PRAVILNIK,\nČlanak 2. ","Nije jasno definirano koji dokumenti se smatraju verifikacijom dostatne osposobljenosti za izvođenje vjeronauka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[233,"Vlatka Švast","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","U čl. 3. st. 3 iza riječi \"poslovi\" dodati \"učitelja i\" kako bi se proširio izbor struke za obavljanje poslova i za učitelje u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[234,"MIRNA VITKOVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Obzirom na veliki broj dvopredmetnih studija u slobodnim kombinacijama čije diplome niste pokrili Pravilnikom, predlažem da se ne navode kombinacije predmeta. Konkretan problem sam uočila kod informatike koja se fiksno kombinira sa matematikom i fizikom i to je navedeno, ali nema slobodnih kombinacija sa jezicima, filozofijom, pedagogijom...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[235,"Ljiljana Zelenić","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Poštovani, uočili smo da u članku 4. ovog Nacrta nedostaje zvanje nastavnik razredne nastave. Diploma nastavnik razredne nastave stjecala se do akademske godine 1990./91., a velik broj zaposlenih učitelja s navedenom diplomom radi na poslovima učitelja razredne nastave. Uvjereni smo da se radi o propustu koji će biti ispravljen uvrštavanjem navedenog zvanja u Pravilnik.Vjerojatno je riječ samo o terminologiji, no trebao bi biti upisan i taj naziv.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[236,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Predlažemo da se u popis doda magistar primarnog obrazovanja s pojačanim predmetom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[237,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Poštovani, uočili smo da u članku 4. ovog Nacrta nedostaje zvanje nastavnik razredne nastave. Diploma nastavnik razredne nastave stjecala se do akademske godine 1990./91., a velik broj zaposlenih učitelja s navedenom diplomom radi na poslovima učitelja razredne nastave. Uvjereni smo da se radi o propustu koji će biti ispravljen uvrštavanjem navedenog zvanja u Pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[238," Talijanska osnovna škola - Scuola elementare italiana \"Bernardo Benussi\" Rovinj-Rovigno","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Članak 4.\nU tekstu dodati: Poslove učitelja razredne nastave u školama na jeziku i pismu (talijanske) nacionalne manjine obavljaju učitelji razredne nastave, diplomirani učitelji razredne nastave, diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom i magistri/magistre primarnog obrazovanja koji su stekli stručnu spremu na jeziku (talijanske) nacionalne manjine.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[239,"Verica Lukačević","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Poštovani, još uvijek veliki broj učitelja razredne nastave u osnovnim školama čine učitelji po zvanju nastavnici razredne nastave. Većina ih je napredovala u zvanje učitelj mentor i savjetnik. Prijedlogom Pravilnika (u članku 4.) su degradirani i onemogućena im je promjena radnoga mjesta iako do umirovljenja imaju dvadesetak godina. Vjerujem u ispravak ovoga propusta i srdačno Vas pozdravljam.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[240,"Karmela Marić","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Poštovani, u članku 4. za učitelje razredne nastave u osnovnoj školi nisu uvršteni učitelji koji su završili obrazovanje do 1990./91. god. i stekli diplomu nastavnik razredne nastave. Molim Vas da primjedbu uvažite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[241,"Alenka Njegovac","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Poštovanje, svakako treba uskladiti naziv struke sa onim što piše na diplomama, jer niti na jednoj diplomi ne piše s pojačanim predmetom, nego piše s pojačanim programom ....","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[242,"Vesna Car","PRAVILNIK,\nČlanak 4.","Prvostupnik može predavati u predmetnoj nastavi, ali ne i u razrednoj nastavi?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[243,"Antonela Czwik","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","U Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika: \n\n1. Iza „nastavnik matematike koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine“ dopisati  „na jednopredmetnom ili dvopredmetnom studiju“. \nObrazloženje: Naznačena dopuna nužna je radi pojašnjenja budući da su se na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali i dvopredmetni nastavnici matematike i još jednog predmeta.\n\n2. Brisati:  „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. Obrazloženje: Smatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. Navedeni studij ne osigurava npr. polaganje metodike nastave matematike te time diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika ne mogu potvrditi da imaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike. Također diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom ne polažu stručni ispit iz matematike i time ne mogu biti izjednačeni s profesorima matematike.\n\n3. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“. \nObrazloženje: S obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“. \n\n4. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \nObrazloženje: Smatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi, navedeni studij ne osigurava polaganje metodike nastave matematike niti polažu stručni ispit iz matematike pa time ne mogu biti izjednačeni s profesorima ili magistrima edukacije matematike.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika: \nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku „uz obavezno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i potrebno ga je steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. \nObrazloženje: Diplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanje nužno za rad u školi a vezano za predmet matematika.\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika: \nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika. \n1. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike \n2. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike \n3. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike \n4. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike \nObrazloženje: Smatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija u području matematike kao akademske discipline niti kompetencije u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave matematike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom.\n\nPOPIS učitelja i nastavnika matematike osnovnih i srednjih škola suglasnih s navedenim\nMario Koritnik, Ana Benazić Jurčić , Anita Čorak, Maja Ivišić, Mirela Plavčić Jurković, Marko Višić, Mara Grašić, Mirjana Gaćina Bilin, Magdalena Jukić, Robert Milobar, Maja Balat, Sanja Ivanović, Irena Žagar-Božičević, Ivana Bubić, Ana Šimunović, Renata Pintar, Zvjezdana Jurić, Ljerka Jareb, Elen Markovčić, Snježana Bošnjak, Verena Dagmar Kušenić, Jelena Noskov, Lidija Lauš Leščan, Gordana Paić, Ljubica Jerković, Verica Savić, Ivona Han, Monika Peša, Karolina Brleković, Klaudija Barukčić, Anamaria Citkovic, Ljerka Jukić Matić, Sanja Janeš, Marijana Lopojda, Marija Špiranec, Mladen Brajica, Ivana Matić, Mateja Pantaler, Lahorka Havranek Bijuković, Ružica Mikić, Ivam Nađ, Sonja Eberling, Emira Martinić, Katica Govorko, Ana Rajković, Saša Knežević, Nataša Maričić, Sanja Loparić, Katarina Medved, Drago  Govorko, Anita Bujas, Ivana Tkalčec, Ivan Benić, Melani Mihalec, Emir Agić, Jasmina Alilović, Željko Turkalj, Nina Šegvić, Kristian Golubić, Iva Leško Turkalj, Sanja Roklicer, Vlatka Miketinac- Vlašić, Sandra Štiks, Marina Gernhardt, Maja Škrlec, Rajna Franjo, Ana Kunosić, Jadranka Baržić, Helena Jurić, Iva Frlan Marčelja, Ina Pendić, Daria Novinc, Sanja Bimbi, Miranda Jovanović, Sonja Mudrić, Snežana Kranjec, Jasmina Mijanović Puđak, Tomislav Eržen, Nataša  Lončarić, Lana Kovačić Švenda, Jadranka Perković, Sandra Božić, Zlatka Miculinić Mance, Jadranka Zebić, Olivera Đorđević, Ana Novaković, Manuela Žbulj, Antonia Miličić, Mirela Pešut, Monika Idlbek, Ivica Gregurec, Marija Štivić, Linda Božović, Paula Novaković, Anita Sučić, Marija Bokšić, Ana Baraba, Ante Toni Vrdoljak, Marina Mihanović Kundid, Marija Vrdoljak, Anka Cikojević, Suzi Radović, Minja Stepić, Marin Kanaet, Verica Blagus, Josipa Mitar, Sanja Bakalović, Gordana Grah, Marija Jurišić Šarlija, Vesna Seuček, Snježana Varga, Kristina Pijaca, Ivana Zlatar, Tanja Katunarić Tutman, Ana Mravak  Obratov, Dražena Potočki, Sanja Grabusin, Anita  Ivanovic Plic, Mirjana Bagarić, Suzana Ruzic Mateljan, Anita Medvidović Vrnoga, Suzana Jurin, Anita Midžić Topalović, Mihajlo Lerinc, Amalija Colić, Spomenka Roth, Ivana Polanović, Mateja Šafarić Novak, Željka Sente, Andrea Jurasović, Adela Buljac, VlatkaHižman-Tržić, Brankica Majdiš, Bernardica Bakula, Ljiljana Krišto, Slavica Jerkovic, Katica Leko, Tihana  Kraml Kanaet, Petar Radanović, Ivana Gurović, Dubravka Kovač, Anđelka Marin, Filka Babić, Nikolina Jakovljević, Višnja Šuperba, Suzana Kustić, Ivana Šoše, Katarina Janči, Danijela Jakovac, Lucija Laća Lakoš, Barbara Celinić, Ivana Ćulav, Slavena Popić, Anita Grgurić, Marija Bazdan, Nikolina Crljenak,  Danijela Sikirić, Maja Buhin Pandur, Natalija Buden, Vanda Louč, Gordana Družinec, Anita Mihanović, Neven Crnošija, Maja Novaković, Dubravka Crnošija, Ranko Vujević, Kristina Vučić, Željana Pavlović, Ana Zeman, Mirjana Matijević, Milena Bošnjak, Marijana Gladović, Gordana Senić, Damir Šišić, Mladen Zmazek, Ela Veža, Gordana Lović-Krstonošić, Ružica  Soldo, Milena Pašić, Višnja Matošević, Marin Kečkiš, Amira Mahmutović Redžić, Deana Kuvačić, Željka Hanžek,  Diego Tich, Ljerka Linić, Irena  Bego, Melita Svaguša, Mario Matošević ,  Božica Borbaš, Ana Borbaš Bajivić, Lidija Lubina, Biljana Stipetić, Sandra Grgurić, Merica Ivanda, Manuela Brncic Dadic, Snježana Ćenan, Đurđica Srečec Majorinc, Svjetlana Anderluh, Biljana Kuhar, Marica Brzica, Gordana Divić, Sandra Štampar, Magdalena Srdarević, Sanja Nizić, Nikolina Bubica, Nedjeljka Kazija, Mateja Jurjako, Ruža Žužul, Alen Andrijić, Dario Mišanec, Ines Gracin, Snježana Šišić, Ivana Bencun, Jasna Kašik, Ana Ostojić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[244,"Slavko Markušić","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Poštovani, \njavljam se u vezi s očitovanjem PMF-a kojim navedeni smatra da se „dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje može steći isključivo na fakultetima, odnosno sveučilišnim odjelima koji imaju dopusnice za izvođenje sveučilišnih diplomskih i sveučilišnih integriranih nastavničkih studija odgovarajuće struke; da se inicijalna licenca za zvanje učitelja ili nastavnika pojedinog predmeta smije steći isključivo polaganjem stručnog ispita iz tog predmeta te; da se u završnim i prijelaznim odredbama osobama koje su zatečene na radnim mjestima za koje nemaju potrebne kompetencije u skladu s predmetnim Pravilnikom omogući rok ne duži od pet godina u kojemu moraju steći potrebne kvalifikacije“. Ukoliko ovo stupi na snagu-pišem kao roditelj učiteljice RN s pojačanim prirodoslovljem koja će  morati steći navedene kompetencije s obzirom na to da se učitelje s pojačanim predmetom prirodoslovlje smatra nestručnima za predmete Priroda i Biologija, zanima me na koji  je način onda zamišljeno i predviđeno stjecanje SAMO navedenog za osobe koje rade na radnom mjestu učitelja na neodređeno, a za koje imaju potpuno neodgovarajuću vrstu obrazovanja. To se posebno odnosi na područja gdje je manja satnica pa se zbog iste nisu javljale stručne osobe, već su se na neodređeno zapošljavale nestručne osobe, a uvidom u Centralni obračun plaća sasvim je lako doći do podataka o tim djelatnicima. Navodim primjer: profesor povijesti i filozofije s 20 godina radnog iskustva radi na neodređeno na radnom mjestu učitelja povijesti i geografije u osnovnoj školi. Podsjećam da je i, u ne tako davno vrijeme, sukladno odredbama članka 105. stavka 14. Zakona o odgoju i obrazovanju, do 2012. godine kada je isti brisan, bilo navedeno da „iznimno, kad postoji potreba, ministar može, na zahtjev ravnatelja škole, rješenjem odobriti izvođenje nastave iz određenog nastavnog predmeta osobi s odgovarajućom razinom obrazovanja neodgovarajuće vrste, ako je ona završila obrazovanje iz tog nastavnog predmeta na nižoj studijskoj razini od propisane razine obrazovanja ili ako je ispunila studijske obveze u najmanje četiri semestra iz tog nastavnog predmeta na visokom učilištu (o čemu se uz zahtjev prilaže i potvrda visokog učilišta) i to isključivo za rad u školi koja najmanje tri godine nije uspjela na tim poslovima zaposliti osobu koja ima propisanu razinu i vrstu obrazovanja.“ Jesu li učitelji s pojačanim predmetom prirodoslovlje i inženjeri u  ravnopravnom položaju stjecanja traženih kompetencija s nekim tko ima potpuno neodgovarajuću vrstu obrazovanja? Isto tako, zanima me tko će snositi troškove stjecanja kompetencija koje je naveo PMF ukoliko to stupi na snagu. \n\nNadalje, kako je moguće nekoga  uvjetovati unatrag ( retrogradno) dok su se ranijim Pravilnicima, pa čak i u ovom Nacrtu, prihvaćala zatečena stanja i zakonski se štitila posebnim odredbama. Što na to kaže pravna struka - pravnici u Ministarstvu ? Takav primjer je i rad učitelja/nastavnika s višom stručnom spremom koje se nije uvjetovalo dodatnim školovanjem, kao ni polaganjem stručnog ispita, a to nisu osobe koje do mirovine imaju manje od pet godina. Osim učitelja, u toj su kategoriji tajnici, računovođe, ali i ravnatelji od kojih su neki po diplome visoke stručne spreme otišli i u Bosnu i Hercegovinu (kao i brojna druga zvanja koja se u susjednoj državi završava u rekordnom roku od dvije godine i nostrifikacijom diploma pravno priznaje u Republici Hrvatskoj). Prema sadašnjem Prijedlogu Pravilnika ispada da diplome Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu nisu prošle \"nostrifikaciju\". \nVažno je i napomenuti da se ovdje govori o nekompetentnosti „pojačanih“ učitelja, a isti postaju mentorima i savjetnicima. Ili se pak  ovdje riječ nestručni i nekompetentni odnosi samo na „prirodoslovce“  koji su (prema iskazanim mišljenjima nekih prekompetentnih) očito ispijali kave dok su njihovi kolege S POJAČANIM ( matematika, hrvatski ...) marljivo stjecali svoju kompetentnost. Kakva je ovo nelogičnost? \nKAKO STE DALI ODOBRENJE ZA ZAPOŠLJAVANJE ISTIH KAO STRUČNJAKA, DOZVOLILI IM POSTATI SAVJETNICIMA, MENTORIMA, IZDAVALI IM POHVALNICE I ZAHVALNICE ZA USPJEŠAN RAD ( ČITAJ USPJEHE NA NATJECANJIMA IZ BIOLOGIJE), A GLE SAD NAKON 10-15 GODINA RADA PROGLAŠAVATE IH NEKOMPETENTNIMA? Razmislite o odgovoru na ovo pitanje kad budete određivali tekst Pravilnika! Je li to ZAKONSKI i u skladu sa zaštitom ljudskih prava i dostojanstva? Kako neki navode, prirodoslovci su „znanstveno“ oštetili učenike? Zašto ih se ovdje proziva kao najveće štetočine? Zar nije sramota da prosvjetni djelatnici uopće na taj način komuniciraju? Je li ovo tehnika „zavadi, pa vladaj“? Osobno  smatram  većinu učitelja RN s pojačanim prirodoslovljem ( one koje poznajem) marljivim, savjesnim, odgovornim i ništa manje stručnim radnicima (u osnovnoj školi) za rad u nastavi prirode i biologije od njihovih  kolega s PMF-a  koji jednako tako dobro rade svoj posao.Naravno da za sve njih prvenstveno vrijedi zadovoljavanje jednog uvjeta ,a to je da vole svoj posao i da ga rade predano i s voljom. Sramota je što prirodoslovce ovako podcjenjujete i omalovažavate, te  pokušavate maknuti s radnih mjesta. Možda da pravnici odgovore na pitanje o zakonitosti takvog postupka.\n\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[245,"Suzana Košak","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Pozdravljamo inicijativu da se jasno i transparentno definira odgovarajuća vrsta obrazovanja potrebna za zapošljavanje u školskim ustanovama. Željeli bismo naglasiti da sukladno važećem Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN, 47/1996. i 56/2001.), diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom mogu izvoditi razrednu nastavu odnosno nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Usprkos zakonskoj regulativi, česti su pritisci i kršenja tih prava, a sa sličnim se problemom susrećemo i danas. Zato smo mišljenja da bi trebalo uvažiti stručnost nastavničkog kadra koji nas je pripremao za našu visoku stručnu spremu te valjanost i zakonitost programa učiteljskih fakulteta koji su nam izdavanjem diploma priznali stjecanje prava koja nam pripadaju po propisima. Koliko smo do sada uspjeli pročitati, veći dio tzv. pojačanih predmeta je ispravno uvršten u prijedlog ovog Pravilnika ,  osjećamo se dužnima upozoriti da su kolege diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom povijest izostavljeni iz čl. 5.19 te da su diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom prirodoslovlje izostavljeni iz čl. 5.17 i ponovo primorani ispočetka dokazivati svoju stručnost u predmetima prirode i biologije iz jednostavnog razloga što su im u to vrijeme nadležne institucije dodijelile pogrešno zvanje. Kako se ni jedan od programa više ne može upisati (ne zbog nestručnosti nas koji smo već završili te neki i radimo taj predmet već više od deset godina pa čak i postali učitelji-mentori ili savjetnici, već zbog popunjavanja potrebnih kvota), radi se o dugoročno gledano relativno malom broju osoba. Predlažemo da se svi diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom dodaju pod opcije a) u skladu s važećim zakonima i načelima pravednosti. Također, kako bi se prava svih diplomiranih učitelji i učiteljica s pojačanim predmetima u potpunosti ispoštovala, potrebno je i u članku 11. jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice u tim predmetima i u slučaju gubitka i smanjenja istih. Ako smo bili stručni do sada, propisno se i redovito stručno usavršavali, ne vidimo zašto bi nam ta stručnost trebala biti dovedena u pitanje prilikom eventualnog gubitka dijela ili cijele satnice.\n Stručno vijeće učitelja razredne nastave OŠ Hodošan","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[246,"Kristina Vrabec","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Poštovani, \njavljam se u vezi s očitovanjem PMF-a kojim navedeni smatra da se „dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje može steći isključivo na fakultetima, odnosno sveučilišnim odjelima koji imaju dopusnice za izvođenje sveučilišnih diplomskih i sveučilišnih integriranih nastavničkih studija odgovarajuće struke; da se inicijalna licenca za zvanje učitelja ili nastavnika pojedinog predmeta smije steći isključivo polaganjem stručnog ispita iz tog predmeta te; da se u završnim i prijelaznim odredbama osobama koje su zatečene na radnim mjestima za koje nemaju potrebne kompetencije u skladu s predmetnim Pravilnikom omogući rok ne duži od pet godina u kojemu moraju steći potrebne kvalifikacije“. Ukoliko ovo stupi na snagu, a i sama ću morati steći navedene kompetencije s obzirom na to da se učitelje s pojačanim predmetom prirodoslovlje smatra nestručnima za predmete Priroda i Biologija, zanima me na koji  je način onda zamišljeno i predviđeno stjecanje SAMO navedenog za osobe koje rade na radnom mjestu učitelja na neodređeno, a za koje imaju potpuno neodgovarajuću vrstu obrazovanja. To se posebno odnosi na područja gdje je manja satnica pa se zbog iste nisu javljale stručne osobe, već su se na neodređeno zapošljavale nestručne osobe, a uvidom u Centralni obračun plaća sasvim je lako doći do podataka o tim djelatnicima. Navodim primjer: profesor povijesti i filozofije s 20 godina radnog iskustva radi na neodređeno na radnom mjestu učitelja povijesti i geografije u osnovnoj školi. Podsjećam da je i, u ne tako davno vrijeme, sukladno odredbama članka 105. stavka 14. Zakona o odgoju i obrazovanju, do 2012. godine kada je isti brisan, bilo navedeno da „iznimno, kad postoji potreba, ministar može, na zahtjev ravnatelja škole, rješenjem odobriti izvođenje nastave iz određenog nastavnog predmeta osobi s odgovarajućom razinom obrazovanja neodgovarajuće vrste, ako je ona završila obrazovanje iz tog nastavnog predmeta na nižoj studijskoj razini od propisane razine obrazovanja ili ako je ispunila studijske obveze u najmanje četiri semestra iz tog nastavnog predmeta na visokom učilištu (o čemu se uz zahtjev prilaže i potvrda visokog učilišta) i to isključivo za rad u školi koja najmanje tri godine nije uspjela na tim poslovima zaposliti osobu koja ima propisanu razinu i vrstu obrazovanja.“ Jesu li učitelji s pojačanim predmetom prirodoslovlje i inženjeri u  ravnopravnom položaju stjecanja traženih kompetencijama s nekim tko ima potpuno neodgovarajuću vrstu obrazovanja? Isto tako, zanima me tko će snositi troškove stjecanja kompetencija koje je naveo PMF ukoliko to stupi na snagu.\nNadalje, kako je moguće nekoga retrogradno uvjetovati dok su se ranijim Pravilnicima, pa čak i u ovom Nacrtu, prihvaćala zatečena stanja i zakonski se štitila posebnim odredbama. Takav primjer je i rad učitelja/nastavnika s višom stručnom spremom koje se nije uvjetovalo dodatnim školovanjem, kao ni polaganjem stručnog ispita, a to nisu osobe koje do mirovine imaju manje od pet godina. Osim učitelja, u toj su kategoriji tajnici, računovođe, ali i ravnatelji od kojih su neki po diplome visoke stručne spreme otišli i u Bosnu i Hercegovinu (kao i brojna druga zvanja koja se u susjednoj državi završava u rekordnom roku od dvije godine i nostrifikacijom diploma pravno priznaje u Republici Hrvatskoj).\nVažno je i napomenuti da se ovdje govori o nekompetentnosti „pojačanih“ učitelja, a isti postaju mentorima i savjetnicima. Ili pak se ovdje riječ nestručni i nekompetentni odnosi samo na „prirodoslovce“  koji su očito ispijali kave dok su njihovi kolege S POJAČANIM marljivo stjecali svoju kompetentnost. Kakav je ovo nesrazmjer? Kako ste dali odobrenje za zapošljavanje istih kao stručnjaka, a sad se mišljenje mijenja? To je zakonski i u skladu ljudskih prava i dostojanstva? Uvidjeli ste da su ti ljudi, kako neki navode, „znanstveno“ oštetili učenike? Zašto ih se ovdje proziva kao najveće štetočine? Zar nije sramota da prosvjetni djelatnici uopće na taj način komuniciraju? Je li ovo tehnika „zavadi, pa vladaj“? Osobno se smatram marljivim, savjesnim, odgovornim i ništa manje stručnim radnikom (u osnovnoj školi) za rad u nastavi prirode i biologije od svojih kolega. Sramota je što nas ovako podcjenjujete i omalovažavate, te na vrlo legalan način pokušavate maknuti s radnih mjesta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[247,"Smail Hibeljić","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Ovakav stav Sindikata Preporod, koji dio svojih članova stavlja u nepovoljniji položaj od ostalih, dovoljno govori o zaštiti članova, sreća da nisam u tom sindikatu,  odmah bih se ispisao. Učitelji s pojačanim su kompetentni predavati u osnovnoj školi što im je omogućavao zakon kada su studirali i koji je još uvijek na snazi. Nadam se da će članovi ovog tima koji odlučuje o ovom Nacrtu, uzeti u obzir trud koji upravo ti učitelji daju od sebe da bi dokazali da su kompetentni. \n\nIsto tako stavovi nekih fakulteta i osoba koji ukazuju da učitelji s pojačanim programom iz pojedinih predmeta nisu dovoljno kompetenti za predmetnu nastavu (napominjem da nedostaju i učitelji s pojačanim programom iz predmeta povijest), stvarno svašta govori, tko je predavao tim tzv. pojačanim, upravi ti profesori i dolazili su sa tih fakulteta, tada je sve bilo uredu, međutim sada više to  nije dobro. Mogli su odmah zabraniti takav studij. Ne zboravimo ti tzv. pojačani, koji strašno upadaju u oči, odobreni su od strane  Ministarstva, kojima i u diplomi piše da im pripadaju sva prava, zgarantirana tadašnjim zakonima i pravilnicima. \nIspravljam navod kako smo imali samo neke kolegije, što nije istina imali smo ispite kao i na filozofskom, isti profesri, MZOS je povećalo i satnicu. Negdje  navedeno da nemamo ni metodiku. Imali smo metodiku i to ne samo iz toga predmeta tzv. pojačanog koji vidim da je dijelu kolega najveći trn u oku i najveći problem školstva, a što se metodike tiče (znam za povijest, ali i za druge predmete), bila je puno jača, o praksi da ne govorim od jedno ili dvopredmetnih sudija. Svi koji rade u predmetnoj nastavi su zaposleni zato što su se dokazali da doista rade kako treba, metodički i znanjem. \n Dobro znamo da bilo koji završen fakultet  nije dovoljan za bilo koje radno mjesto, ako djelatnici sami i dalje ne nastave ulagati u svoje znanje, samostalno ili stručnim usavršavanjima.\nNadam se da oni koji trebaju i odlučuju, razumiju i da će uvažiti ovaj stav, da će pobijediti zdrav razum, a ne da jači poraze slabije. \nHvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[248,"Andrea Feher","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Osjećam se dužnom napomenuti da Sindikat zaposlenika u hrvatskom školstvu-PREPOROD ni na koji način nije provjerio mišljenje svojeg članstva pa stoga mislim da se ni njegovi komentari od 24.02.2016 u 11:36 i 11:37 ne bi smjeli razmatrati jer ne odražavaju stav osoba koje bi isti trebao zastupati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[249,"Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Članak 5., točka 27., Stavak 2) (stručni suradnici osnovna škola)\nS obzirom na činjenicu kako se termin «stručni suradnik edukacijsko-rehabilitacijskog profila» odnosi na tri ravnopravna stručnjaka – edukacijskog rehabilitatora, logopeda i socijalnog pedagoga – predlažemo da se tako i navedu. Radi se o tri različita profesionalna identiteta i tri različita stručnjaka koji se bave različitim poslovima i različitim populacijama što je utemeljeno na specifičnim kompetencijama koje se razvijaju tijekom visokoškolskog obrazovanja na tri zasebna studijska programa (Rehabilitacija/Edukacijska rehabilitacija; Logopedija; Socijalna pedagogija). \nNa mjestu gdje se navode stručni suradnici u osnovnoj školi predlažemo stručnjake edukacijsko-rehabilitacijskog profila navesti zasebno kako slijedi. Istovremeno molimo i dopunu dosadašnjih nazivlja koji su izjednačeni s novim akademskim nazivima kako slijedi.\n\nTo znači da će stajati:\n\n1) edukacijski-rehabilitator\n- profesor - defektolog\n- diplomirani defektolog-odgajatelj predškolske djece\n- diplomirani defektolog-nastavnik razredne nastave\n-profesor defektolog-opći smjer\n-profesor defektolog-smjer rehabilitacija\n-profesor rehabilitator\n-magistar edukacijske rehabilitacije\n\n2) logoped \n- profesor -defektolog \n- diplomirani defektolog-logoped\n- profesor defektolog-smjer logopedija\n- profesor logoped\n- magistar logopedije\n\n3) socijalni pedagog\n- profesor - defektolog \n-diplomirani socijalni pedagog\n-diplomirani defektolog-socijalni pedagog \n-profesor defektolog-smjer poremećaj u ponašanju\n-profesor socijalni pedagog\n-magistar socijalne pedagogije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[250,"Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Točka 27.\nUz nazive stručnjaka edukacijskog rehabilitatora, logopeda i socijalnog pedagoga dodati specifično s kojim populacima se produženi stručni postupak provodi:\n\nEdukacijski rehabilitator (Program produženog stručnog postupka za učenike s teškoćama u razvoju koje proizlaze iz motoričkih, intelektualnih ili oštećenja vida, odnosno iz kombinacije više vrsta navedenih oštećenja)\n\nLogoped (Program produženog stručnog postpka za učenike sa specifičnim teškoćama učenja (disleksija, disgrafija, diskalkulija) i teškoćama jezično-govorne komunikacije, teškoćama socijalne komunikacije i oštećenjem sluha)\n\nSocijalni pedagog (Program produženog stručnog postupka za učenike s teškoćama kojima su problemi u ponašanju (teškoće u ponašanju i poremećaji u ponašanju) primarni izvor potrebe za dodatnom stručnom podrškom)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[251,"Mirko Marković","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","U članku 5. stavak 1. točka 9. Južnoslavenski jezici i književnost\nPitanje: za  koga je namijenjena točka, odnosno u kojoj je osnovnoj ili srednjoj školi je to nastavni predmet. Ujedno postavljamo pitanje zašto nema srpskog jezika budući da su Srbi  najbrojnija nacionalna manjina  u Republici Hrvatskoj, ima najviše učenika u nastavi na jeziku i pismu nacionalnih manjina, a postoji (i treba biti) pod 6. predmet: Talijanski jezik, 7. Češki jezik,  8. Mađarski jezik.\nU članku 5. stavak 1. točka 12. Ostali jezici \nPrijedlog je da se definiraju  koji su to „ostali jezici“ sukladno Ustavu Republike Hrvatske i UZPNM koji definiraju pripadnike nacionalnih manjina. \n- Problem. Nacrt predloženog Pravilnika  ne regulira pitanje izvođenja  nastave jezika i kulture  nacionalnih manjina  /nastava po modelu C /\n- Prijedlog: svakako uvrstiti novi stavak koji bi regulirao tko sve može izvoditi nastavu jezika i kulture nacionalne manjine u razrednoj, predmetnoj nastavi u OŠ, a tko u srednjoj školi. \nPrijedlog: Rješenje slično članku 2. u Pravilniku o uvjetima i postupku izbora učitelja za rad u hrvatskoj nastavi u inozemstvu.\nSvakako u Pravilniku (dok ne bude izvršeno ''licenciranje'' treba biti vidljiv uvjet da učitelj, nastavnik, stručni suradnik koji predaje u nastavi u bilo kojem modelu nastave na jeziku i pismu nacionalnih manjina mora znati jezik i pismo dotične nacionalne manjine koje treba provjeriti Povjerenstvo školske ustanove uz stručnu pomoć nadležnog savjetnika/ice za manjinski jezik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[252,"Dijana Kirić","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Komentar Sindikata zaposlenika u hrvatskom školstvu - PREPOROD ne bi se trebao uzimati u obzir jer to nije stav svih članova. Stav članova nije provjeren. Ako je to komentar i mišljenje neke osobe neka se potpiše svojim imenom i prezimenom i stane iza svog komentara, a ne da se skriva iza organizacije.\nSmatram da se osobe koje rade u sustavu ne može nakon toliko godina jednostavno otpisati i reći im da ako izgube posao više nisu stručne za rad koji obavljaju već pet, deset ili više godina. Uvedite neku provjeru stručnosti, dajte ljudima priliku za doškolovanje ako je potrebno ili nešto slično. No dajte ljudima priliku da zadrže svoj posao i nastave raditi što već godinama rade. Ionako svi znamo da se najviše stručnosti i znanja stekne praksom, radom i razgovorom s kolegama te daljnjim stručnim usavršavanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[253,"Sandra Balent","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Sindikat zaposlenika u hrvatskom školstvu-PREPOROD bi  trebao biti nepristran. U svezi njihovog navoda od 24.02.2016 u 11:36 i 11:37 nije kontaktirao svoje članstvo i nije provjerio njihovo mišljenje te  stoga mislim da se njihov komentar ne bi smio uzeti u obzir jer ne odražava stav osoba koje bi isti trebao zastupati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[254,"Kristina Vrabec","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Osjećam se dužnom napomenuti da Sindikat zaposlenika u hrvatskom školstvu-PREPOROD ni na koji način nije provjerio mišljenje svojeg članstva pa stoga mislim da se ni njegovi komentari od 24.02.2016 u 11:36 i 11:37 ne bi smjeli razmatrati jer ne odražavaju stav osoba koje bi isti trebao zastupati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[255,"Denis Kirić","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Osjećam se dužnim napomenuti da Sindikat zaposlenika u hrvatskom školstvu-PREPOROD ni na koji način nije provjerio mišljenje svojeg članstva pa stoga mislim da se ni njegovi komentari od 24.02.2016 u 11:36 i 11:37 ne bi smjeli razmatrati jer ne odražavaju stav osoba koje bi isti trebao zastupati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[256,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Smatramo da je Članak 5. Pravilnika neprihvatljiv utoliko što u ravnopravan položaj za radno mjesto učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi stavlja diplomiranog učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom i profesora s magistrom edukacije istog.\nNadalje, sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) određenog predmeta, prema istom članku, može biti učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi, no u programu svog obrazovanja isti nisu stekli pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije za to radno mjesto (tek na diplomskoj razini ih stječu).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[257,"Školski sindikat PREPOROD","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","- osobe pod točkom b)\nMagistri kroatistike i kroatologije, diplomirani anglisti i magistri engleskog jezika kao i ostalih stranih jezika pod ovom točkom kao i svi ostali magistri i diplomirani znanstvenici iz točke b trebali bi biti premješteni pod točku a ukoliko su do trenutka donošenja ovog Pravilnika već stekli potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje. \nNaime, mišljenja smo da su to itekako stručne osobe u svojima područjima, jednako stručne kao i osobe koje su završile nastavnički smjer (pod točkom a) te ukoliko imaju i položenu razliku pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkih predmeta nema zapreke da im se omogući da budu ravnopravni prilikom zapošljavanja s osobama iz točke a. Ovo stoga što postoje u sustavu osobe koje godinama rade na određeno, po zamjenama i u međuvremenu su uložile vrijeme i trud te položile pedagošku razliku predmeta te bi sada bilo nepravedno takvim osobama oduzeti mogućnost zaposlenja u predmetnoj nastavi u osnovnoj školi. Ova promjena se ne bi odnosila na one osobe iz točki b koje nakon stupanja na snagu ovog Pravilnika nemaju stečeno potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[258,"Školski sindikat PREPOROD","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","- osobe pod točkom a)\nDiplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom (bilo kojim, odnosi se na sve pojačane predmete) ne bi smjeli biti u istoj skupini (pod točkom a) s profesorima konkretnog predmeta (hrvatski jezik, strani jezici, povijest, geografija...) i tako otvarati mogućnost ravnateljima škola da na natječaju zaposle i/ili daju prednost kod zapošljavanja na mjesto učitelja predmetne nastave učitelja razredne nastave. Namjera donošenja ovog Pravilnika trebala bi biti jačanje stručnosti u školama i davanje prednosti struci, a ne obrnuto. \nPredlažemo da se učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom prebaci pod točku b,dakle ukoliko se na natječaj ne javi osoba iz točke a, onda se može zaposliti njih. Ovo sve odnosi se samo na buduća zapošljavanja, osobe koje su već u sustavu zaposlene na neodređeno vrijeme, ostaju na svojim radnim mjestima, kako to Pravilnik i predviđa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[259,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","U ime HBD-a i biološke struke moramo izraziti svoje neslaganje s Nacrtom pravilnika u nekoliko segmenata. Smatramo da je ovim Prijedlogom grubo zakinuta biološka struka, posebice nastavnici biologije i biologije-kemije. Naše se primjedbe odnose na:\n- članak 5, stavak 1, točka 16. Priroda te točka 17. Priroda i Biologija\n- članak 6. točka 1. Biologija\nU oba navedena članka se kao odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave u osnovnoj i srednjoj školi uz zvanja vezana uz edukaciju bioloških sadržaja navode kao ravnopravna i zvanja koja ne posjeduju odgovarajuće kompetencije za izvođenje kvalitetne nastave. Uz navedene članke dodat ćemo u kometare naše nove prijedloge.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[260,"DOMINIK TOMISLAV VLADIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 5.","Mislim da bi diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika, trebao predavati u razrednoj nastavi u školama u kojima postoji informatika od prvog razreda i to samo u razrednoj nastavi. Učitelj predmetne nastave s razlogom ne može predavati u razrednoj nastavi, a vjerujem da bi trebalo biti i obratno. Ako je primarni cilj edukacija za rad s djecom kroz razrednu nastavu, ne vidim razlog zašto onda bilo koji nastavnik razredne nastave, a ne samo onaj s pojačnim predmetom, ne bi mogao predavati bilo koji predmet u predmetnoj nastavi. Planovi koji su dostupni na webu pojedinih fakulteta pokazuju da se radi o minimalnoj razlici u predmetima. Na kraju se svodi da pojeidni učitelji imaju više sati tog predmeta u tjednom zaduženju nego što su ga slušali tijekom studija. \nIz iskustva mogu reći da sam se susreo s učiteljima s pojačanom informatikom koji niti ne znaju da je Excel proračunska tablica, nego ga nazivaju onim što ima crte. Činjenica je da u slučajevima gdje informatiku u predmetnoj nastavi izvodi osoba s pojačanom informatikom, nastava se ne izvodi dovoljno kvalitetno a učenici u srednju školu iz takvih učionica dolaze nepripremljeni i bez znanja o osnovnim pojmovima. Svake godine provodim anketu baš da bih mogao usporediti znanje učenika s kojim dolaze na informatiku i pokazuje se da je gotovo sve ovo navedeno pravilo. Mislim da bi to trebalo vrijediti za sve predmete, a ne samo informatiku. Ne prozivam sve, ali sve što iznosim je moje osobno iskustvo koje drugačije ne mogu opisati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[261,"Olja Dijanosic","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Zgranuta nekim od pročitanih komentara o mojoj nekompetenciji i \"općenitosti\" željela bih samo reći da je osoba čije je zvanje magistra primarnog obrazovanja tijekom studija koji je trajao od srpnja 2010. do srpnja 2115. (UFZG, ods. Čk) odslušala i položila mnoge dodatne kolegije s područja jezika i književnosti, baš kao i njeni kolege koji su tog srpnja 2010. odabrali informatiku za svoj pojačani predmet. Zašto smo to činili? Da biste nas vi danas blatili tražeći brisanje našeg zvanja iz alineje (Društvo profesora hrvatskoga jezika)? Da biste nam brojili ECTS bodove i gurali pod nos kako mi imamo ovoliko, a vi ovoliko (Branimir Romac)? Ne, to smo radili jer smo trebali kako bismo postali Učitelji. Ono što Vi niste. Da ja izbrojim bodove koje ste vi ostvarili iz kolegija s područja znanosti kao što su: psihologija, didaktika, pedagogija, metodika? U osnovnim su škola djeca, a predaju im učitelji. Učitelji koju su puno kompetentniji u ophođenju s djecom i uopće boravku s djecom od vas. Nemojmo jedni drugima mazati oči, posve je evidentno da nas smatrate \"kradljivcima radnih mjesta\", bez obzira na ičiju kompetenciju i ECTSove. E pa smatramo i mi vas, pa što ćemo sad? Nemate pravo tražiti da se nas zakida za nešto što smo zaslužili samo kako biste se vi probili i to s takvim labavim argumentima. Da vas utješim, većina učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom ne želi predavati pojačani predmet. Nama je draže biti s mlađom djecom, cijeli dan boraviti u istom razrednom odjeljenju, biti prva osoba nakon roditelja svom učeniku. Dakle, da zaključim, apsolutno smo kompetentni, školovali smo se koliko je trebalo, ma školovat ćemo se i dalje ako treba, ali želimo biti Učitelji. A vama ćemo \"krasti radna mjesta\" svaki put kad se mjesto u razrednoj nastavi popuni jer je to pravednije nego da je Učitelj na cesti, a učitelj u razredu. \nHvala najljepša,\nučiteljica Olja Dijanošić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[262,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","U Nacrtu Pravilnika sporna je odredba da poslove učitelja predmetne nastave Hrvatskoga jezika u osnovnoj školi, može obavljati magistar/magistra primarnoga obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik), a završio je/završila je Učiteljski studij s modulom Hrvatski jezik. Navedeno se ne podržava iz dvaju razloga:\n1. na Integriranim preddiplomskim i diplomskim sveučilišnim učiteljskim studijima u Zagrebu i Zadru koji imaju modul Hrvatski jezik, među ishodima učenja ne navode se kompetencije nositelja kvalifikacije za poučavanje u predmetnoj nastavi, pa tako ni kompetencije za poučavanje u nastavi Hrvatskoga jezika, već samo kompetencije za poučavanje u primarnom obrazovanju, odnosno u sustavu razredne nastave u osnovnoj školi.\n2. magistru/magistri primarnoga obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik) dana je prednost pri zapošljavanju u odnosu na magistra/magistru kroatistike (Hrvatski jezik i književnost: smjer opći kroatistički), magistra/magistru kroatologije (Kroatologija: smjer znanstveni) sukladno članku 105. stavka  6. točke b). \nMagistar/magistra kroatistike (Hrvatski jezik i književnost: smjer opći kroatistički) i  magistar/magistra kroatologije (Kroatologija: smjer znanstveni) završetkom studija, a za razliku od magistra/magistre primarnoga obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik), stječe kompetencije za izvođenje poslova učitelja predmetne nastave (dakle i nastave Hrvatskoga jezika) kako je opisano u navedenom članku Zakona, no ipak nema prednost pri zapošljavanju.\n\nDakle, nastavu hrvatskoga jezika i književnosti ne bi trebali izvoditi polaznici studija koji među svojim temeljnim ishodima nemaju jasno definirane ishode koji se tiču nastave i njezinih metodičko-psihološko-pedagoško-didaktičnih aspekata. Zanimanja kao što su diplomirani kroatolog, profesor hrvatske kulture ili diplomirani komparatist književnosti (profesor komparativne književnosti) ne bi trebala biti izjednačena s profesorom hrvatskog jezika i književnosti niti bi oni koji su stekli navedena zanimanja trebali raditi u školama. Potonje od navedenih zanimanja – diplomirani komparatist književnosti (profesor komparativne književnosti) stječe se na studiju komparatistike koji je u odnosu na studij hrvatskoga jezika i književnosti potpuno različito ustrojen; kompartisti uopće nemaju jezikoslovnih kolegija, što je nemoguće nadoknaditi, kako se u Nacrtu Pravilnika predlaže, razlikovnim ispitom (i to samo na Filozofskome fakultetu u Zagrebu!).\nIz navedenoga proizlazi da izvođač nastave hrvatskoga jezika i književnosti treba imati jednu od sljedećih vrsta stručne spreme:\n• magistar/magistra edukacije hrvatskoga jezika i književnosti na nastavničkom smjeru\n• profesor hrvatskoga jezika i književnosti\nprofesor jugoslavenskih jezika i književnosti, koji je diplomirao do 1991. godine, s temeljnim studijem hrvatskog jezika i književnosti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[263,"Anita Fabić","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani,\npohvaljujem što je napokon u članak 5. točka 1. (Hrvatski jezik) Nacrta ovoga Pravilnika uvršten naziv magistar/magistra edukacije kroatologije – mag. educ. croat. (Kroatologija: smjer nastavnički) te magistar/magistra kroatologije – mag. croat. (Kroatologija: smjer znanstveni), čime je ispravljena dugogodišnja nepravda nanesena diplomiranim kroatolozima koji su stekli ovaj akademski naziv, što će im konačno omogućiti zapošljavanje u osnovnim školama. \n\nU dopunskoj ispravi koja se izdaje uz diplome kroatologa navodi se da kolegiji koji se izvode na sveučilišnom studiju kroatologije kvalificiraju kroatologe za rad u odgojno-obrazovnim ustanovama. Također, budući da su jezična baština i hrvatski književni te standardni jezik stožerni dijelovi hrvatske kulture, na sveučilišnom studiju kroatologije izvodi se velik broj kolegija posvećen njima. Kroatolozi stoga posjeduju znanja o relevantnim činjenicama iz hrvatske jezične i književnojezične povijesti, dijalektologije i standardologije. \n\nPrema dopunskoj ispravi o studiju kroatologije studenti koji su stekli akademske nazive magistar/magistra edukacije kroatologije, odnosno magistar/magistra kroatologije osposobljeni su samostalno prenositi znanja o hrvatskom jeziku, književnosti i kulturi na način primjeren osnovnoškolskoj, srednjoškolskoj i gimnazijskoj razini obrazovanja. \nLijep pozdrav, \nAnita Fabić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[264,"MIHAEL RUŽIĆ","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani,\nsmatram da su magistri primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom apsolutno kompetentni za održavanje nastave Hrvatskog jezika u predmetnoj nastavi . Naime, iako imaju manji broj ECTS bodova vezanih uz sam hrvatski jezik od profesora (čemu je razlog drugačija preraspodjela bodova zbog većeg broja kolegija u svakom semestru) obujmom obrađenog gradiva zadovoljavaju sve kriterije za rad u predmetnoj nastavi što dokazuje i njihova diploma te njezin dodatak. Dapače, s obzirom na vrlo bitnu odgojnu komponentu koju nosi rad u osnovnoj školi, ono što bismo mogli smatrati prednošću magistara primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom jest velik broj kolegija vezanih uz samu pedagogiju, psihologiju, didaktiku i metodiku. Znanja stečena na tim kolegijima  u kombinaciji  sa znanjima stečenim na kolegijima  već navedenog modula predstavljaju vrlo dobar argument za zadržavanje magistara primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom u članku 1. stavka 5.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[265,"TOMISLAV VODIČKA","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani,\nvezano uz članak 5., točku 1., alineju a) Nacrta Pravilnika, Hrvatski studiji Sveučilišta u Zagrebu u potpunosti podržavaju prijedlog sukladno kojemu se magistrima edukacije kroatologije priznaje pravo na zasnivanje radnog odnosa sukladno članku 105., stavku 6., alineji a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.\nUzimajući u obzir da je riječ o osobama koje su završile preddiplomski i diplomski studij u trajanju od pet godina, odnosno u ukupnom radnom opterećenju od 300 ECTS bodova, željeli bismo napomenuti kako tijekom svoga studija te iste osobe slušaju i polažu najmanje 165 ECTS-a na \"jezičnim\" kolegijima, na što još valja pridodati i obveznih 60 ECTS-a iz pedagoško-didaktičko-metodičke grupe predmeta koje studenti diplomskoga studija kroatologije stječu tijekom svojega obrazovanja. Svi detaljni podaci o kolegijima u više su navrata dostavljani resornome Ministarstvu, pa tako i tijekom razdoblja e-savjetovanja. Jednako tako, svi zainteresirani pojedinci mogu dobiti na uvid popis i opis obveznih kolegija, ishoda učenja i kompetencija koji se stječu završetkom studija kroatologije, pa na temelju sadržaja postojećeg studijskog programa, akreditiranoga sukladno zakonskim propisima, zaključiti u kojoj je mjeri kroatologija filološki studij i mogu li kroatolozi raditi i u osnovnim  školama. Stav Uprave Hrvatskih studija i Odjela za kroatologiju, a nakon opsežnih razgovora unutar akademske zajednice i implementiranih izmjena studijskoga programa u zadnjih deset godina, jest da za to ne postoje prepreke i da naši studenti udovoljavaju svim uvjetima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[266,"Marija Požgajec","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik iz stavka 1., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magisttar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu hrvatskog jezika u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s hrvatskim jezikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu hrvatskog jezika.\n\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom hrvatski jezik, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 1., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[267,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Hrvatski jezik\n2. Kod magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik)/Učiteljski studij s modulom Hrvatski jezik, DODATI: *Modul je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[268,"Marija Vrtlar ","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani, \nnigdje u stavku 1. članka 5. nije navedeno zvanje diplomirani kroatist, odnosno akademski naziv koji se izdavao na diplomama prije usvajanja bolonjskog procesa. Taj naziv odgovara novom akademskom nazivu magistar hrvatskog jezika i književnosti prema Pravilniku o izjednačavanju akademskih i stručnih naziva koji je donio Filozofski fakultet u Splitu.  \nhttp://www.ffst.unist.hr/images/50013762/Praviln\nik%20i%20izjednacavanju%20ranije%20stecenih%20ak\nademskih%20%20i%20strucnih%20naziva%20s%20nazivi\nma%20stecenim%20prema%20ZZDVO.pdf\nTakođer, u stavku 1. nije  navedena nužnost stjecanja pedagoških kompetencija (dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje) što je zakonski preduvjet za rad u školi. Svrha dopunskog pedagoško-psihološkog obrazovanja jest dovesti diplomirane kroatiste u ravnopravan položaj s diplomiranim profesorima hrvatskog jezika, stoga bi zvanje diplomirani kroatist sa stečenim pedagoškim kompetencijama trebalo biti uvršteno u alineju a).  \nNadam se da ćete uvažiti moj prijedlog. \nLijep pozdrav,\nMarija Vrtlar, dipl. kroatist i anglist sa stečenim pedagoškim kompetencijama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[269,"Marlena Vičević","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Smatram da to što je Sabor Društva profesora hrvatskog jezika donio odluku da se magistri kroatologije izbrišu iz Pravilnika već govori dovoljno. Ne mislim da je pravedno da mi uzima mjesto netko tko nema ni približne kompetencije koje se stječu na Filozofskom fakultetu. Filozofski fakultet u Zagrebu je najstarija ustanova. Dovoljno je znati da tu predaju stručnjaci koji su autori svih relevantnih gramatika i pravopisa.  Prošle godine je održana 140. obljetnica kroatistike na Sveučilištu u Zagrebu. Na Filozofski fakultet upisuju se isključivo najbolji maturanti s prosjekom višim od 4,00 ostvarenim u najboljim hrvatskim gimnazijama te izvrsnim rezultatima postignutim na državnoj maturi. Ja sam jedna od onih 140 maturanata koji su dobili odličnu ocjenu, a maturu je polagalo više od 39 000 maturanata. Na studij kroatistike bilo je prijavljeno 800 maturanata, a primljeno je 80. Ostali najbolji, osim Zagreba, studiraju u Rijeci, Osijeku, Zadru i Splitu. Oni s prosjekom oko 3,00 , koji nisu primljeni ni na jedan od navedenih filozofskih fakulteta, upisali su kroatologiju. Želite li da budućim generacijama drugorazredni „stručnjaci“ predaju materinski jezik?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[270,"MARKO PRPIĆ","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","S obzirom na to da se hrvatska književnost i hrvatski standardni jezik kao sociolingvistička kategorija ne mogu valjano predavati bez poznavanja cjelokupne hrvatske kulture, upravo studij hrvatske kulture (kroatologije) osposobljava ponajbolji nastavnički kadar za izvođenje hrvatske nastave u inozemstvu, osobito za lektorate, ali i za nastavu hrvatskoga jezika u zemlji! Kolegiji studija kroatologije (http://www.hrstud.unizg.hr/kroatologija/nastavn\ni_plan/prediplomski_studij http://www.hrstud.unizg.hr/kroatologija/nastavni\n_plan/diplomski_studij) svestrano obrađuju hrvatsku kulturu, s naglaskom na cjelokupnu književnost (hrvatsku, svjetsku, dječju) i jezik. Uz to, nastavnički je smjer organiziran tako da daje sva potrebna stručna znanja za rad u nastavi, a edukacijski blok od 60 ECTS bodova osposobljava kroatologe za rad u školama.\nOsim toga, Hrvatski studiji imaju trajnu dopusnicu za programe na preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini, pa tako i za nastavnički smjer na diplomskoj razini. Također, kroatologija je u novom Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, 78/2008), uvedena kao znanstveno polje u interdisciplinarnom području. Studij kroatologije je vrijedan i osposobljava stručan nastavnički kadar, što podrazumijeva i osnovne i srednje škole.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[271,"Sanja Horvatić","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Sabor Društva profesora hrvatskoga jezika 30. siječnja 2016. donio je odluku da se magistri kroatologije i magistri edukacije kroatologije izbrišu iz Pravilnika budući da su završili kulturološki studij, a ne filološki. \n\nReplika:\nDa, kroatologija jest kulturološki studij, a i te kako važan segment kulture jest jezik (molim da netko iz Ministarstva zaviri u program studija kroatologije, a svakako i članovi Društva profesora hrvatskoga jezika jer ovakvu odluku sigurno ne bi sastavili da su pogledali program; jezik se radi na svim godinama studija, sigurna sam dovoljno za rad u osnovnoj i srednjoj školi). Mnogi kroatolozi stekli su zanimanje nastavnika Hrvatskoga jezika polaganjem stručnoga ispita iz Hrvatskoga jezika (nitko ne kaže da su svi kroatolozi bili jednako dobri na stručnom ispitu i da su svi dobri nastavnici, no isto to vrijedi i za kroatiste, komparatiste i sva druga nastavnička zanimanja). \nIzjavom \"nametanje osoba drugih struka ne smije se odobriti ovim Pravilnikom\" Društvo profesora hrvatskoga jezika diskriminira profesore kroatologije (i druge), a na to nema nikakvo pravo. Dakle, nitko ne tvrdi da su kroatistika i kroatologija pojmovi jednakoga značenja, ali program studija kroatologije (pogotovo nastavnički) definitivno pokazuje da kroatolozi mogu podučavati i osnovnoškolce i srednjoškolce hrvatskomu jeziku i književnosti. Dapače, temelji nacionalnih humanističkih disciplina, u suodnosu s europskima, daju kroatolozima potrebnu širinu u nastavničkom radu. Takva širina nužna je nastavnicima Hrvatskoga jezika (i književnosti).\n\nSanja Horvatić, prof. kroatologije i filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[272,"Društvo profesora hrvatskoga jezika","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Društvo profesora hrvatskoga jezika odlukom Sabora Društva od 30. siječnja 2016. zahtijeva:\n1. da se izbriše zvanje iz alineje a) magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik) budući da smatra učitelje razredne nastave koji obavljaju poslove učitelja Hrvatskoga jezika u predmetnoj nastavi nestručnim osobama i nestručnom zamjenom.\nb) da se magistri kroatologije i magistri edukacije kroatologije izbrišu iz Pravilnika budući da su završili kulturološki studij, a ne filološki,\nc) da se za srednje školstvo uvrste nova zvanja: magistar hrvatskoga jezika i književnosti i magistar edukacije hrvatskoga jezika i književnosti.\n\nNametanje osoba drugih struka ne smije se odobriti ovim pravilnikom. Kroatolozi mogu predavati etiku i filozofiju, a kroatisti (profesori i magistri hrvatskoga jezika ne smiju) pa je nezakonito dopuštati da ti stručnjaci predaju filološki predmet - Hrvatski jezik u osnovnoj i srednjoj školi.\nUčitelji razredne nastave, primjerice, mogu polagati stručni ispit iz Tjelesne i zdravstvene kulture, a onda predavati Hrvatski jezik u predmetnoj nastavi, što je nedopustivo.Tijekom studija učitelji razredne nastave stječu kao prvostupnici samo 38 bodova iz Hrvatskoga jezika, a kroatisti 180 pa se nestručni kadar ne smije izjednačiti sa stručnim.\n\ndr. sc. Srećko Listeš, predsjednik Društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[273,"Florijan Mihaljević","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani, čitajući ovaj prijedlog pravilnika naišao sam na jednu bitnu ne usklađenost sa samim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Točnije, radi se o velikom propustu gdje se selektivno uzimaju dijelovi članaka navedenog Zakona, i propuštaju slučajno ili namjerno uvrstiti članci u potpunosti. Kako bi se ispravili uočeni nedostaci, u nastavku citiram članak Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \nU članku 105. navedenog Zakona stoji:\n(6) Poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.\n(7) Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.\n(8) Poslove strukovnog učitelja u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila preddiplomski sveučilišni studij ili stručni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije.\nIz navedenog je vidljivo kako su u Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu selektivno odabrane samo određene vrste studija, dok se ostale zanemaruju.     \nTemeljem ovih članaka Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi daje se mogućnost da radni odnos zasnuje i osoba koja je završila preddiplomski stručni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće struke. S druge strane, čitajući ovaj Nacrt pravilnika koji ni u jednom članku ne spominje stručni studij i specijalistički diplomski struučni studij, pa vas molim da to ispravite, kako se i dalje ne bi diskriminirale osobe koje su završile preddiplomske stručne studije i specijalističke diplomske stručne studije. Osim toga kako bi Nacrt, a kasnije i Pravilnik bio usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \nApeliram tim više, što se kroz cijeli nacrt pozivate na Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a u ključnim dijelovima nacrta propuštate uvrstiti ovako važne dijelove članaka koji su njihov sastavni dio!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[274,"Florijan Mihaljević","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Poštovani, čitajući ovaj prijedlog Pravilnika naišao sam na jednu bitnu ne usklađenost sa samim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Točnije, radi se o velikom propustu gdje se selektivno uzimaju dijelovi članaka navedenog Zakona, i propuštaju slučajno ili namjerno uvrstiti članci u potpunosti. Kako bi se ispravili uočeni nedostaci, u nastavku citiram članak Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \nU članku 105. navedenog Zakona stoji:\n(6) Poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.\n(7) Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.\n(8) Poslove strukovnog učitelja u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila preddiplomski sveučilišni studij ili stručni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije.\n\nIz navedenog je vidljivo kako su u Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu selektivno odabrane samo određene vrste studija, dok se ostale zanemaruju.     \n\nTemeljem ovih članaka Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi daje se mogućnost da radni odnos zasnuje i osoba koja je završila preddiplomski stručni studij ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće struke. S druge strane, čitajući ovaj Nacrt pravilnika koji ni u jednom članku ne spominje stručni studij i specijalistički diplomski stručni studij, pa vas molim da to ispravite, kako se i dalje ne bi diskriminirale osobe koje su završile preddiplomske stručne studije i specijalističke diplomske stručne studije. Osim toga kako bi Nacrt, a kasnije i Pravilnik bio usklađen sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \n\nApeliram tim više, što se kroz cijeli nacrt pozivate na Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a u ključnim dijelovima nacrta propuštate uvrstiti ovako važne dijelove članaka koji su njihov sastavni dio!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[275,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Iako je \"famoznom\" izmjenom zakona učiteljima s pojačanim predmetima omogućeno izvođenje predmetne nastave, praksa pokazuje kako takav profil učitelja (barem kad je u pitanju nastava nekih predmeta, poput Informatike, ali i Hrvatskog jezika) nije primjerena. Stoga se postavlja sljedeće pitanje: ako učitelj razredne nastave, koji elemente jednog predmeta tek malo bolje poznaje (a nikako na primjerenoj razini) može izvoditi predmetnu nastavu, zašto onda učitelji predmetne nastave ne bi mogli izvoditi razrednu nastavu? Dakle, ovim komentarom želim usmjeriti pažnju ka ukidanju spomenute izmjene u legislativi ili ovakvih studija, jer oni ne vode višoj kakvoći nastave, već su isključivo usmjereni na širenje \"lepeze\" i mogućnosti upošljavanja učitelja razredne nastave tj. opravdavaju njihovu hiperprodukciju (koja očigledno nije strateški opravdana).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[276,"Melita Mardešić","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Degradacija profesije: kroatolozi i profesori hrvatske kulture izgleda da mogu podučavati sve predmete unatoč tome što je na stranicama studija lijepo objašnjeno za što se osposobljavaju. Kroatolozi i njima srodni izgleda, dalo bi se zaključiti da tako smatra kreator ovog nacrta,  da su stručni za sve humanističke predmete pa bi bilo vrijedno, čime bi se iznimno uštedilo, da se ovo zvanje proglasi zaštićenim unutar našeg obrazovnog sustava i jedinim važećim za predmete kao što su etika, etika i kultura (što bi trebalo biti nešto novo?), filozofija i eto, hrvatski jezik. Našlo bi se i još područja jer je moguće da u ovom nacrtu nisu svugdje navedeni. Što je pisac ovog nacrta time htio reći, bilo bi dobro da to i kaže.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[277,"Veronika Kapelari Horvat","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Kolega Romac, nemojte smatrati da učitelji RN s modulom hrvatski jezik oduzimaju profesorima radno mjesto...Ako ste željeli raditi u OŠ, mogli ste upisati RN i još modul hrvatski jezik, gdje bi ste , između ostalog , dobili  mnogo više saznjanja o metodici , didaktici i ostalim vrlo važnim stvarima koje su potrebne da bi ste mogli predavati u OŠ...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[278,"Branimir Romac","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Nedopustivo je da se ovim Nacrtom pravilnika izjednačavaju profesori/magistri edukacije hrvatskoga jezika i književnosti s diplomiranim učiteljima/magistrima primarnoga obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik).\n\nDiplomirani učitelji/magistri primarnoga obrazovanja (s modulom Hrvatski jezik) nisu stručni za izvođenje nastave hrvatskoga jezika u višim razredima osnovne škole jer su njihovi studijski programi usmjereni uglavnom na razrednu nastavu. Za primjer se može uzeti Plan i program Učiteljskoga fakulteta u Zagrebu (modul: Hrvatski jezik) i Hrvatskoga jezika i književnosti Filozofskoga fakulteta u Zadru. Studenti Učiteljskoga fakulteta u Zagrebu kroz 12 predmeta koji su povezani s hrvatskim jezikom stječu svega 38 od 180 ECTS bodova predviđenih programom za prve tri godine studija. Za razliku od Učiteljskoga studija u Zagrebu, studenti Hrvatskoga jezika i književnosti Filozofskoga fakulteta u Zadru u prve tri godine studija stječu 180 ECTS bodova iz 30-ak predmeta koji su povezani s hrvatskim jezikom.\n\nPitam se, kako možete dopustiti da učenicima predaje nestručan kadar kada ima i više nego dovoljno nezaposlenih profesora/magistara edukacije hrvatskoga jezika i književnosti?\n\nBiste li dopustili da vam mozak operiraju doktori opće medicine s pojačanim programom iz neurokirurgije?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[279,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ovo zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[280,"Vesna Car","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Do sad su svi bili ravnopravni unutar jedne točke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[281,"Vedrana Jurašinović","Članak 5.,\n1. Hrvatski jezik","Smatram da bi se trebalo pojasniti, u odabiru kandidata za određeno radno mjesto ( u ovom slučaju učitelja hrvatskog jezika u osnovnoj školi ), može li poslodavac sam birati između ponuđenih struka unutar jedne točke ( primjerice između sedam Pravilnikom propisanih struka unutar točke a ) ili poredak unutar jedne točke znači hijerarhiju koja se u odabiru kandidata mora poštivati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[282,"Dijana Gašparac","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Učitelji RN s pojačanim programom iz predmeta Engleski jezik itekako su stručni za osnovnu školu jer su metodički kompetentni za rad s djecom osnovnoškolske dobi. Pokazuju to i brojna napredovanja u zvanju. Viši savjetnici koji obavljaju uvid u nastavu radi napredovanja itekako mogu potvrditi stručnost spomenutih učitelja. Radim 15 godina u osnovnoj školi, bila sam učitelj mentor, a sada sam učitelj savjetnik. Stojim iza svog rada , stručnosti. Radim ovaj posao sa srcem i dušom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[283,"Adela Tompoš","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani!\nZašto je učiteljima bilo omogućeno studiranje određenog predmeta uz razrednu nastavu, s naznakom da će moći predavati taj predmet u osnovnoj školi, da bi se ih sad (nakon toliko godina rada) smatralo nekompetentnima za predavanje istog?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[284,"Odsjek za anglistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Odsjek za anglistiku\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\nIvana Lučića 3, 10000 Zagreb\n\nOčitovanje o „NACRTU PRAVILNIKA O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU“\n\nu dijelu koji se tiče predmeta Engleski jezik, Članak 5, stavak (1), točka 2.:\n\n1. U Članku 5, stavak (1), točka 2. Engleski jezik – smatramo da bi nastavnici engleskog jezika koji su diplomirali na tzv. Pedagoškoj akademiji do 1991. godine – engleski jezik mogli predavati samo od 1. do 4. razreda osnovne škole, s obzirom na činjenicu da je tu, prema podacima na mrežnim stranicama Učiteljskog fakulteta,  bila riječ o izobrazbi pedagoških djelatnika za rad u početnim razredima, tj. u razrednoj nastavi, dok je sam studij predmetne nastave prekinut 1976. godine te se od tada provodi na matičnim fakultetima.\n\nČetverogodišnji učiteljski studij na Učiteljskoj akademiji uveden je 1992. godine, a od 1998. četverogodišnji stručni učiteljski studij s pojačanim predmetom, koji obrazuje diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom Engleski jezik, pred kojima bi također prednost pri zapošljavanju za održavanje predmetne nastave u višim razredima osnovne škole (dakle, od 5. do 8. razreda) trebali imati oni koji su završili studij engleskog jezika na matičnom (Filozofskom) fakultetu, a u skladu s Člankom 105, stavcima (6) i (7) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.)\n\nNe dovodimo u pitanje kompetencije magistara primarnog obrazovanja s engleskim jezikom stečene na integriranom preddiplomskom i diplomskom sveučilišnom studiju Učiteljski studij s engleskim jezikom, uvedenom 2005. godine.\n\n2. Protivimo se ideji da engleski jezik na bilo kojoj razini predaju prvostupnici engleskog jezika i književnosti jer za to nisu kvalificirani. Naime, na preddiplomskoj razini nemaju niti jedan predmet iz područja tzv. pedagoških kompetencija, niti ih mogu steći naknadno u obimu 55 ects-a, jer je to predviđeno nakon završene diplomske razine studija. K tome, ishodi učenja preddiplomskog studija ne predviđaju takvu kompetenciju. S obzirom na to da su svi studiji engleskog jezika u Hrvatskoj oblika 3+2, nejasno je na koga bi se odnosila točka c. u Članku 105, stavak (6) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, koja kaže:\n\n„(6) Poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila (…)\nc) preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točaka a) i b) ovoga stavka.“\n\n3. Velik broj naziva studija engleskog jezika krivo je naveden u tablici te nudimo ispravne nazive uz napomenu da nigdje u Republici Hrvatskoj ne postoji jednopredmetni preddiplomski studij engleskog jezika.\n\nNazivi Anglistika i Engleski jezik i književnost odnose se na isti studij.\n\nPrema predbolonjskome sustavu, po završetku studija engleskog jezika i književnosti zvanje diplomiranog anglista stjecalo se odabirom tzv. znanstvenog smjera, a ne nastavničkog.\n\nU skladu s navedenim, donosimo ispravke krivo napisanih naziva smjerova i studija te dajemo svoj prijedlog navođenja vrsta obrazovanja za predavanje predmeta Engleski jezik u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu:\n\nČlanak 5\n(1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja:\n \n2. Engleski jezik\n\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona :\n- magistar/magistra edukacije engleskog jezika i književnosti\nEngleski jezik i književnost (jednopredmetni): smjer nastavnički \nEngleski jezik i književnost (dvopredmetni): smjer nastavnički\n\n- profesor engleskog jezika i književnosti\nEngleski jezik i književnost (jednopredmetni): smjer nastavnički \nEngleski jezik i književnost (dvopredmetni): smjer nastavnički\n\n-magistar/magistra primarnog obrazovanja (s engleskim jezikom)\nUčiteljski studij s engleskim jezikom\n\n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom (Engleski jezik) – samo za nastavu od 1. do 4. razreda\n\n- nastavnik engleskog jezika (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine) – samo za nastavu od 1. do 4. razreda\n\nb) sukladno članku 105. stavka 6. točke b) Zakona:\n\n- magistar/magistra engleskog jezika i književnosti\nEngleski jezik i književnost (jednopredmetni): smjer: lingvistički/prevoditeljski/književno-kulturološ\nki; \nEngleski jezik i književnost (dvopredmetni): smjer: lingvistički/prevoditeljski/književno-kulturološ\nki;\n\n- diplomirani anglist\nEngleski jezik i književnost (jednopredmetni): smjer: znanstveni\nEngleski jezik i književnost (dvopredmetni): smjer: znanstveni\n\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona:\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) engleskoga jezika i književnosti \nEngleski jezik i književnost (dvopredmetni) – vidi napomenu br. 2\n\nČlanak 6.\nOdgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama smatra se:\n \n2) Engleski jezik:\n- magistar/magistra edukacije engleskog jezika i književnosti\n- profesor engleskog jezika i književnosti\n- magistar/magistra engleskog jezika i književnosti\n- diplomirani anglist\n\nZaključak:\n\nS obzirom na velik broj formalnih pogrešaka novog Pravilnika uočenih samo u segmentu koji se odnosi na podučavanje engleskog jezika, razvidno je da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta RH prilikom sastavljanja prijedloga novog Pravilnika nije stupilo u kontakt s odgovarajućim sastavnicama Sveučilišta koja provode programe na koje se novi Pravilnik oslanja. Također smatramo da bi Ministarstvo trebalo uvesti primjereniju praksu oglašavanja javnih rasprava, poglavito kad je riječ o pravilnicima koji obuhvaćaju sve znanstveno-obrazovne institucije u RH i koji po svojoj naravi utječu na prethodne, sadašnje i buduće generacije znanstveno-obrazovnog kadra.\n\n\nU Zagrebu, 25. veljače 2016.\n\ndr. sc. Irena Zovko Dinković, izv. prof.\npročelnica Odsjeka za anglistiku\nFilozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[285,"Katarina Kralj","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani!\nNajprije, mislim da nema smisla uspoređivati  Učiteljski studij s engleskim jezikom i druge studije engleskog jezika, te dovoditi u pitanje njihovu kvalitetu. Mislim da je pogrešno jedan ili drugi nazivati boljim ili vrijednijim. Ipak, kao studentica Učiteljskog fakulteta također želim stati u obranu našeg studija. Doc. dr. sc. Narančić-Kovač i kolegice navele su već mnoštvo činjenica koje dovoljno govore u prilog tome. Svaki naš student potvrdit će kako je u studij potrebno uložiti zaista puno truda, pogotovo kad je riječ o praksi koju provodimo u školama, od samog početka studija. Dobivamo zaista odlične prilike postati kompetentni i kvalitetni učitelji što se često kasnije ne prepoznaje ili se nepravedno omalovažava. \nIpak, pitam se jesu li u našoj zemlji potvrde na papiru zaista postale važnije od prave kvalitete i osobnosti učitelja, svime što on sa sobom nosi u razred u kojem će raditi? Vidi li se kvaliteta učitelja isključivo u tome, ili možda ipak u njegovom cjelokupnom stavu prema profesiji, posvećenosti i spremnosti na stalno učenje i usavršavanje? Htjela bih vjerovati da prava vrijednost i kompetencije ipak leže u tome. Bez obzira jesmo li završili Filozofski ili Učiteljski fakultet. \nHvala na pažnji!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[286,"Jasmina Hamer","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Nije mi jasna polemika oko stručnosti diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom jer su oni neupitno stručni za posao učitelja engleskoga jezika u osnovnoj školi.Oni valjda smetaju onima koji se boje njihove stručnosti jer su se u školama pokazali kao respektabilna konkurencija.Osim što na Učiteljskom fakultetu stječu odlične metodičke, didaktičke, psihološke, pedagoške i druge kompetencije za koje su, na žalost učenika, zakinuti studenti drugih nastavničkih smjerova još su stekli odlično znanje engleskoga jezika koje su u mogućnosti adekvatno prenijeti učenicima.Filozofski fakultet mogao bi se zapitati kako je moguće da njihovi studenti nakon 5 godina studiranje engleskog jezika nisu niti jednom posjetili zemlju čiji jezik studiraju.Meni kao ravnatelju to je veliki minus pri zapošljavanju.Ionako biram kadar za školu tako da sagledam potencijalnog kandidata za učitelja iz puno više kutova nego što je to samo matična struka.Zlonamjerni bi, po tom principu,mogli početi raditi razlike između zagrebačkog, riječkog, osječkog, zadarskog i ostalih sveučilišta ili bi se moglo osporiti profesorima engleskog jezika da predaju rano učenje engleskog u razrednoj nastavi, što mnogi u našim školama čine, sigurno vrlo kvalitetno.Stavljanje u povlašteni položaj jedne skupine učitelja engleskog jezika u odnosu na drugu diskriminirajuće je i nije demokratski jer se s gore navedenog aspekta svakoj skupini može naći neka zamjerka.\nKonkurencija je poželjna i dobra a motivacija, cjeloživotno učenje i rad ionako su najvažnije odlike dobrog učitelja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[287,"MAJA KOREN KOZINA","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Slažem se da se na komentar doc. dr. sc. Smiljane Narančić- Kovač nema mnogo toga za dodati, no moram naglasiti da se školski sustav nikako ne oštećuje zapošljavanjem učitelja engleskog jezika, već se isključivo obogaćuje. Nitko ne može osporavati kvalitetu pomno promišljenog programa jedinstvenog Učiteljskog studija s engleskim jezikom nakon što ga je proučio jer jasno prikazuje širinu i dubinu svih 40 engleskih kolegija. Kada bismo krenuli logikom osporavanja kompetencija i vještina učitelja engleskog jezika za rad u osnovnoj školi mogli bismo početi zadirati i u prostor metodičke osposobljenosti profesora koji sigurno nisu jednako pripremljeni za rad s djecom. Zbog navedenog smatram da se ne bi trebalo jednoj akademskoj populaciji dati prednost pred drugom. Također bi se u obzir mogla uzimati i uspješnost svakog studenta (trajanje studiranja i ocjene) ako bismo ušli dublje u problematiku toga koliko je tko sposoban raditi na poslu učitelja engleskog jezika. Za posao učitelja nije dovoljno posjedovati znanje, potrebno ga je znati i prenositi, stoga stručnost učitelja engleskog jezika uopće nije upitna. Program je kvalitetno osmišljen za rad sa specifičnom skupinom djece koja zahtijeva poseban pristup, a kako svi znamo da se društvo zajedno s pedagoškim, socijološkim, psihološkim, didaktičkim i metodičkim pristupima mijenja i napreduje ne čudi činjenica da je osmišljen i proveden u praksu upravo jedan takav studij. Osobama koje su studirale isključivo engleski jezik teško je prihvatiti da netko tko je završio Učiteljski studij ima potpuno pravo raditi u osnovnoj školi od 1. do 8. razreda jer na posao učitelja gledaju samo kroz ono na što je stavljen naglasak tijekom njihovog studija, a to su jezik i kultura. Također valja istaknuti da se program Učiteljskog studija što se tiče jezika i kulture ne razlikuje bitno od studija engleskog jezika na Filozofskom fakultetu te također traje 5 godina, obuhvaća, ponavljam, 40 kolegija, zahtjevan je i detaljan, a provodi ga izuzetno uspješan, stručan i vrhunski kadar. Učitelji i profesori trebali bi imati jednaka prava pri zapošljavanju, a dalje sve ovisi o konkretnoj osobi, njenom iskustvu, radišnosti i stručnom usavršavanju. I profesori i učitelji engleskog jezika imaju svoje specifične kompetencije, vještine i sposobnosti, a one su u presjeku.  Zahvaljujem na pažnji i nadam se da će se moji komentari uvažiti!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[288,"Maja Kelemen","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Program 835, tj. učiteljski studij s engleskim jezikom nije tečaj engleskog i ljudi to ne studiraju samo da bi poboljšali svoje jezične vješine. Dokaz broj jedan je kolegica studentica na mojoj godini godini koja je native speaker engleskog jezika i ne treba joj nikakav daljnji tečaj, nego studira taj program da bude osposobljena za posao nastavnika engleskog jezika u osnovnoj školi. Svi smo valjda svjesni toga da nije dovoljno biti dobar u nečemu da bi se moglo raditi s djecom.\nRazumijem da samo oni koji studiraju i koji su radili taj program mogu razumjeti o čemu se točno radi i kako izgleda edukacija (nadam se) budućih nastavnika engleskog jezika u osnovnoj školi na Učiteljskom fakultetu, ali za one koji ne znaju, mogu pogledati red predavanja i syllabuse kolegija na službenim stranicama Fakulteta te vidjeti da osim što se radi na usavršavanju jezičnih vještina, postoje i metodike i stručno-pedagoška praksa na engleskom, kolegiji vezani za književnost na engleskom jeziku i kolegiji vezani za anglosaksonske kulture. \nIspiti na kolegijima iz engleskog jezika ne prolaze se bez barem 70% točnosti.\nDakle, radi se o promišljenom studiju, ne o tečaju, ne o ljudima koji su ovdje navedeni slučajno i koji žele drugima oteti posao da bi si popunili satnicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[289,"Helena Horžić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Dragi svi, \nNakon komentara prof. Narančić Kovač malo toga se može dodati, ali ono što vam studenti Učiteljskog studija i engleskog jezika mogu poručiti jest da naš studij nije ni približno \"pojačan\" engleski jezik već praktički dvopredmetni studij uzevši u obzir satnicu i obaveze. \nNakon pet godina studiranja gramatike, lingvistike, kulture, itd. engleskog jezika smatrat ću se kompetentnom držati nastavu u svim razredima osnovne škole. Tko misli drugačije neka malo bolje pogleda kolegije i satnicu dostupnu na stranicama UFZG prije nego što sudi ovako napamet.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[290,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","U članku 5. stavak 1., točka 2.a) predlažemo da se doda:\nmagistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom engleski jezik) - Učiteljski studij s modulom engleski jezik","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[291,"MAJA KOREN KOZINA","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Replicirala bih kolegici koja je Učiteljski studij s engleskim jezikom nazvala studijem razredne nastave s ''pojačanim engleskim'' pa čak i 'dopunskom nastavom engleskog jezika''. Dopunska nastava je pojam koji je usko vezan uz nastavu u školi, a opis programa studija razredne nastave s engleskim jezika u cijelosti je iznijela profesorica Narančić Kovač te ga vrijedi pročitati. Također se ne slažem s time da su profesori engleskog jezika potlačeni zbog učitelja razredne nastave i engleskog jezika jer svaki profesor ima široke mogućnosti što se tiče rada. Realno, mnogo šire od učitelja tako da ne vidim kako bi učitelj mogao ugroziti profesora.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[292,"Petra Friščić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Žalosno je da se akademski građani nakon 5 godina studiranja i diplome u rukama moraju svakodnevno nanovo dokazivati. Profesorica Narančić Kovač je detaljno iznijela razloge koji dovoljno govore o našem studiju. O kompetencijama koje smo stekli nakon fakultetskog obrazovanja najbolje govore primjeri iz prakse. Smatram da smo kvalitetno educirani da bismo predavali engleski jezik djeci od najranije dobi do 8. razreda osnovne škole i to bi trebalo stajati na našim diplomama kao i u ovom Pravilniku. Svakako treba usuglasiti pravilnike i zakone kako bi se izbjegle komplikacije i zablude u vezi našeg obrazovanja i kompetencija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[293,"Julija Perhat","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani,\nobraćam Vam se u vezi problema koji već dulje vremena postoji, a odnosi se na ovaj Pravilnik te Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Naime, u ovom Pravilniku kao i u Zakonu stoji da Engleski jezik u osnovnim školama mogu predavati profesori/magistri Engleskog jezika, ali i učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom Engleskog jezika. Smatram da postoji jaz između jednog i drugog. Da pojasnim, u osnovnoj školi postoji razredna nastava organizirana od 1.-4. razreda te predmetna nastava od 5.-8. razreda. Učitelji razredne nastave završili su studij za izvođenje razredne nastave (dakle od 1.-4. razreda), dok su magistri Engleskog jezika završili upravo studij Engleskog jezika čine su postali kompetentni predavati Engleski jezik u svim razredima osnovnih i srednjih škola. Izjednačavanjem učitelja razredne nastave (magistra primarnog obrazovanja) s pojačanim predmetom i magistra edukacije Engleskog jezika čini se trostruka šteta; 1. šteti se dignitetu struke magistara Engleskog jezika, 2. izravno se šteti magistrima Engleskog jezika te samom studiju Engleskog jezika, 3. šteti se školskom sustavu u cjelini.\nDa pojasnim tvrdnju navedenu pod točkom 1. Naime, nije jasno kako se može izjednačiti nekoga tko je završio pojačani predmet Engleskog (dopunsku nastavu Engleskog) i nekoga tko je završio studij Engelskog jezika. Time se šalje jasna poruka da se studij Engleskog jezika ne cijeni dovoljno što je uvredljivo za sve one koji su ga upisali i završili te one koji će ga tek upisati/završiti. Ne bismo trebali zakonom izjednačavati nekoga tko je završio razrednu nastavu s onim tko je završio studij danog predmeta jer nije isto završiti, primjerice, par kolegija Engleskog (koliko god da ih je bilo) i cijeli studij Engleskog jezika čime se postaje magistar Engleskog jezika i književnosti, a ovim Pravlinikom i Zakonom šalje se upravo takva poruka. To dvoje trebalo bi jasno razlikovati jer to i jesu dvije različite stvari! \nApropo točke 2., ukoliko se izjednačava nekoga tko je završio samo pojačani predmet iz Engleskog i nekoga tko je završio studij Engleskog jezika, to ima dalekosežne posljedice jer se time šalje poruka da studij Engleskog jezika ne daje nikakvu prednost pri zapošljavanju negoli završenih par kolegija Engleskog jezika i dopunska isprava. Postavlja se pitanje isplati li se uopće upisivati studij Engleskog jezika, a pretpostavljajući da se većina studenata školuje za buduće profesore, ukoliko time neće imati nikakvu prednost pred učiteljima razredne nastave. Ne isplati li se onda više upisati razrednu nastavu s pojačanim predmetom te si time kasnije uvelike uvećati šanse za zaposlenje? Da pojasnim zašto uvećati: zato što na jednu školu u prosjeku dolazi otprilike tri nastavnika/profesora Engleskog jezika, dok isto tako na jednu školu dolazi otprilike osam učitelja razredne nastave. Doista, magistri Engleskog jezika jedini mogu predavati u srednjim školama, no ukoliko znamo koliko se u prosječnom gradu nalazi osnovnih, a koliko srednjih škola (i dalje imajući na umu da na jednu školu u prosjeku dolaze tri učitelja/nastavnika Engleskog), matematika je prilično jasna. Dakle, očito je da su magistri Engleskog jezika u nepovoljnijem položaju od onih koji su završili razrednu nastavu s pojačanim Engleskim jer oni mogu raditi i kao predmetni profesori Engleskog jezika od 1.-8. razreda i kao učitelji u razrednoj nastavi (imaju na raspolaganju veći broj radnih mjesta), iako su završili samo razrednu nastavu, a magistri Engleskog jezika mogu raditi samo kao učitelji/nastavnici Engleskog jezika. Jasno je da više šansi za zaposlenje imaju oni koji završe razrednu nastavu s pojačanim predmetom te da se u tom slučaju budućem studentu više isplati upisati razrednu nastavu s pojačanim predmetom nego studij Engleskog jezika. \nNadalje, školskom sustavu se šteti u cjelini na način da je veoma opasno zakonom propisati da netko tko je diplomirao jednu struku može predavati drugu struku koju nije diplomirao! Ako je X diplomirao X, on može predavati X. Ako je X diplomirao Y, on ne može predavati X već Y! Jasna hijerarhija mora postojati inače nam prijeti urušavanje sustava u cjelini jer se netko (primjerice magistar Engleskog jezika) može s pravom pitati zašto on ne bi mogao predavati u razrednoj nastavi ukoliko je (a jest) položio pedagoške predmete. Ako je netko završio razrednu nastavu taj ne bi smio predavati u predmetnoj nastavi ili, barem, ne bi smio imati izjednačenu mogućnost zapošljavanja (onaj tko je završio pripadajući studij danog predmeta trebao bi imati prednost jer se nikakva dodatna isprava o završenim kolegijima iz danog pojačanog predmeta ne bi trebala izjednačavati sa završenim cijelim studijem istog).\nDakle, moram zaključiti kako bi učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom Engleski doista mogli predavati Engleski jezik od 1.-4. razreda osnovne škole, ali nikako ne i Engleski jezik u predmetnoj nastavi od 5. – 8. razreda. U tom bi slučaju magistri Engleskog jezika trebali imati jasnu prednost. Stoga, iz navedenih razloga, predlažem sljedeće: učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom mogu predavati Engleski jezik od 1. – 4. razreda kao i magistri Engleskog jezika. Dalje, učitelji razredne nastave mogu predavati i u predmetoj nastavi Engleskog jezika, ali samo ukoliko se na natječaj ne javi osoba koja je završila odgovarajući studij Engleskog jezika (dakle, magistar Engleskog jezika). Odnosno, magistri Engelskog jezika zakonski bi trebali imati prednost pri zapošljavanju od učitelja razredne nastave, a za posao učitelja Engleskog jezika u osnovnim školama. \nNe ulazim ovime koliko je pojedini učitelj razredne nastave imao uspjeha ili neuspjeha sa svojim učenicima jer to nije tema niti predmet rasprave. Ovdje se radi o stečenoj diplomi i pravu predavanja pojedinog predmeta koje je netko s odgovarajućom diplomom stekao ili nije stekao. Završna napomena kolegama koji navode vlastite primjere: ponukana vašim primjerima, nudim i svoj gdje kao magistra Engleskog jezika i književnosti već četiri godine ne mogu pronaći zaposlenje, dok se istovremeno zapošljavaju (na istom natječaju) učitelji razredne nastave. Jasno je da u tom slučaju ne nedostaje stručnog kadra već se zaposlenik odabire iz nekih drugih razloga u koje ovdje neću, niti želim, ulaziti.\nU nadi da ćete uvažiti ovaj prigovor, zahvaljujem se na vremenu i pažnji!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[294,"MAJA KOREN KOZINA","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Magistra sam primarnog obrazovanja (s engleskim jezikom). Radim u tri državne škole, imam punu satnicu te radim i honorarno u školi stranih jezika. Radim s djecom različitih uzrasta, od 3. godine života do učenika 8.razreda. Ne vidim zašto bi netko osporavao moje kompetencije, moje sposobnosti i moju stručnost, osobito ako uzmemo u obzir metodičku potkovanost koju sam stekla studirajući na Učiteljskom fakultetu. Naravno da magistri primarnog obrazovanja (s engleskim jezikom) mogu i trebaju raditi u cijeloj osnovnoj školi jer su završili studij tijekom kojega su osposobljeni za to, što je vidljivo u ispisu položenih engleskih kolegija kojih je bilo oko 40 i u opisu kompetencija koji dolazi uz diplomu.  U mom slučaju, to je vidljivo i u mojem radu, a poznajem i puno kolega s istim zvanjem poput mojega te za njih mogu reći isto!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[295,"Smiljana Narančić Kovač","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Da bi se izbjegla daljnja nagađanja o kompetencijama magistara primarnoga obrazovanja sa stranim jezikom i o učiteljima s „pojačanim“ nastavnim predmetom i relativno česte paušalne ocjene, donosim neke informacije o njihovu studiju, tj. o smjeru stranoga jezika u okviru učiteljskoga studija koji se izvodi i studira usporedno s programom općega petogodišnjega sveučilišnoga učiteljskoga studija. \nProgram Učiteljskoga studija s engleskim jezikom petogodišnji je integrirani učiteljski studij na kojemu se uz opće učiteljske kompetencije stječu i kompetencije za poučavanje engleskoga jezika u cijeloj osnovnoj školi. \nStudij je jedinstven jer je riječ o studentskoj populaciji koja se istodobno osposobljava za nastavni rad i nastavu različitih predmeta s učenicima mlađe školske dobi, tj. za rad s djecom. Ta je dobna skupina specifična i zahtjeva poseban pristup za koji studenti drugih nastavničkih fakulteta svojom pedagoškom izobrazbom nisu uvijek dovoljno dobro pripremljeni. \nPredmeti smjera engleski jezik (i njemački jezik), osobito kroz nastavu metodičkih kolegija i prakse, nadograđuju spomenute opće učiteljske kompetencije dodatno osposobljavajući studente za nastavu stranoga jezika i rad s učenicima dobne skupine od 6/7 do 14/15 godina, dakle i u višim razredima osnovne škole. Sve kompetencije stečene tijekom studija opisane su u dopunskoj ispravi koja se izdaje uz diplomu i koja sadrži popis svih kolegija koje su studenti slušali i ocjena koje su postigli na ispitima.\nSegment sveučilišnoga studija engleskoga jezika na Učiteljskome fakultetu traje pet godina. Studenti slušaju ukupno 40 jednosemestralnih kolegija na smjeru engleski jezik, tj. prosječno 4 semestralno, i polažu 35 ispita (3-4 po semestru), a mnogi biraju i diplomski rad iz nekoga od tih kolegija i pišu ga i brane na engleskom jeziku. \nOd 40 kolegija petnaest (15) je jezičnih. Dvanaest (12) je posvećeno unaprjeđivanju jezičnih vještina i ukupne jezične kompetencije samih studenata, a tri potiču razvoj temeljnih filoloških znanstvenih kompetencija i omogućuju upoznavanje s osnovnim lingvističkim pojmovima na engleskome jeziku. Na polovici studija polaže se još i dodatni ispit na kojemu se provjeravaju stečene jezične vještine i kompetencije.\nČetiri (4) su kolegija posvećena upoznavanju s teorijskim osnovama i razvijanju temeljnih istraživačkih kompetencija u području primijenjene lingvistike, psiholingvistike i istraživanja procesa učenja i poučavanja engleskoga jezika s posebnim naglaskom na rano učenje i jezični razvoj u adolescenciji.\nSedam (7) je kolegija posvećeno upoznavanju kultura i književnosti engleskoga govornoga područja, s posebnim naglaskom na kulturu djetinjstva s jedne strane, a na dječju književnost, slikovnicu i književnost za mladež s druge strane. Svi kolegiji uključuju osnovne teorijske aspekte obrađivane tematike i upoznavanje s temeljnim teorijskim pristupima, čime se otvara mogućnost daljega usavršavanja studenata u području, primjerice, dječje književnosti ili u području interdisciplinarnoga studija o djetetu i djetinjstvu (child and childhood studies).\nČetrnaest (14) je kolegija iz područja metodike nastave engleskoga jezika, a oni pokrivaju osnove znanstvenoga pristupa tome interdisciplinarnome području i osobito veliku pozornost posvećuju različitim praktičnim aspektima poučavanja engleskoga jezika u ranoj i osnovnoškolskoj dobi, tj. pripremanju studenata za zanimanje učitelja engleskoga jezika, i to usporedno s razvijanjem kompetencija za zanimanje razrednoga učitelja u nižim razredima i primarnome obrazovanju općenito. Od navedenih je četrnaest kolegija sedam praktičnih, posvećenih metodičkim vježbama i školskoj praksi u nastavi engleskoga jezika. Uz uvodni teorijski kolegij šest preostalih bavi se zasebnim aspektima metodike nastave engleskoga jezika s djecom mlađe i starije osnovnoškolske dobi.\nNa nastavi koja se odvija na engleskome jeziku (kao i sve druge obveze vezane uz ovaj studijski smjer) studenti provedu najmanje 1500 kontakt sati tijekom trajanja cijeloga studija, tj. prosječno 10 sati tjedno. \nPritom zasluže najmanje 98 ECTS bodova. To znači da se za svoj poziv i za svoje zanimanje budući učitelji pripremaju kontinuirano i intenzivno, ali i ciljano, upravo za nastavu engleskoga jezika osnovnoškolskoj populaciji.\nNa smjeru engleskoga jezika predaje ukupno petnaest nastavnika koji su se specijalizirali za pojedina područja, od toga osam u znanstveno-nastavnim zvanjima, još dvije doktorice znanosti i pet nastavnika u nastavnim zvanjima, od kojih je jedan magistar specijalist za nastavu stranoga jezika i izvorni govornik.\nOpisani sveučilišni studij upisuje studente od 2005. godine. Nastavlja se na iskustva stručnoga učiteljskoga studija s engleskim jezikom koji se studirao prije toga, a od novoga se studija razlikuje po tome što je trajao 4 godine (kao većina drugih predbolonjskih studija) i što nije uključivao razvoj osnovnih znanstvenih i istraživačkih kompetencija nego je bio usmjeren na stručne kompetencije učiteljske profesije. Međutim, taj se studij bitno ne razlikuje od sveučilišnoga po rasponu obuhvaćenih tematskih i disciplinarnih područja, profesionalnim aspektima i ciljevima i po načinu osposobljavanja studenata za poziv učitelja engleskoga jezika i praktičan rad. Stoga su diplomirani učitelji s „pojačanim“ nastavnim predmetom jednako dobro osposobljeni za rad u osnovnoj školi, kao i studenti bolonjskoga studija.\nNa Učiteljskom se fakultetu nikada nije održavao „tečaj“ engleskoga jezika za učitelje, samo izvanredni dopunski učiteljski studij doškolovanja za koji su polaznici odabrani prema visokim kriterijima, uz uvjet dobroga poznavanja engleskoga jezika. Mnoge od polaznica toga studija, kao uostalom i polaznice i polaznici redovitoga studija koji su diplomirali u ovih dvadesetak godina, danas su među najuspješnijim učitelji(ca)ma engleskoga jezika čiji učenici osvajaju visoka mjesta na natjecanjima, savjetnice/i su i voditelji(ce) aktiva, inovatori(ce) u nastavi, autori(ce) udžbenika i članice/ovi različitih povjerenstava uključujući i aktivno sudjelovanje u pripremi reforme kurikula.\nJasno je da su naši učitelji engleskoga jezika najkorisniji upravo u ranoj, ili mlađoj školskoj dobi, i najviše bi pridonijeli uspjehu, recimo i to, u izvršavanju nacionalne zadaće ovladavanja engleskim jezikom cijele populacije kada bi se svi zaposlili kao učitelji engleskoga jezika od 1. do 6. razreda, jer je to osjetljiva dob za koju su upravo magistri primarnoga obrazovanja i diplomirani učitelji najbolje i najsvestranije pripremljeni. Međutim, oni su jednako tako dobro spremni raditi i sa starijim učenicima u osnovnoj školi i polučit će jednako dobre rezultate kao i drugi kompetentni stručnjaci u sustavu.\nPriznavanje stečenih kompetencija magistara primarnoga obrazovanja i diplomiranih učitelja vrijedan je korak naprijed koji našim akademskim građanima učiteljske profesije omogućuje zauzimanje odgovarajućega mjesta u hrvatskom obrazovnom sustavu, pravedne uvjete natjecanja na tržištu rada, a našem školskom sustavu odabir primjereno osposobljenih učitelja na odgovarajuća radna mjesta.\n\nNa kraju, umjesto zaključka. Studijski programi učitelja engleskoga jezika (kao uostalom i drugi programi našega fakulteta) kontinuirano se unaprjeđuju i inoviraju. Kao jedna od autorica studijskih programa o kojima je ovdje riječ i kao sveučilišna nastavnica koja izvodi nastavu na tim programima od samoga njihova početka, pozivam sve one koji svojim prijedlozima i sugestijama mogu još dodatno poboljšati obrazovanje učitelja engleskoga jezika, a u cilju općega dobra i što boljega i svestranijega obrazovanja u hrvatskoj školi, da mi se svakako jave. Kontakti se mogu naći u imeniku na službenim stranicama Učiteljskoga fakulteta u Zagrebu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[296,"Dijana Kirić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Prijedlog Pravilnika trebao bi sadržavati i titulu \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Engleski jezik\" što je točna rečenica koja se nalazi na našim diplomama (iz 2006. godine).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[297,"Jasminka Habuš","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Smatram da bi trebalo sagledati i potrebe u školama. Velik broj ljudi koji su magistri s pojačanim predmetom rade na radnom mjestu učitelja engleskog jezika jer stručnjaka nema. Ako smo nestručni onda neka nam se barem omogući dodatna edukacija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[298,"Denis Kirić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Kako se zbog krive frazeologije u budućnosti ne bi našli u problemima koje danas imaju prirodoslovci, tekst \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom ( Engleski jezik )\" bi trebalo zamijeniti s \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Engleski jezik\" jer je to točna rečenica koja se nalazi na našim diplomama (moja je konkretno iz 2004. godine).\n\nDenis Kirić, dipl. uč., učitelj mentor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[299,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Engleski jezik\n2. Kod magistar/magistra primarnog obrazovanja (s  engleskim jezikom)/Učiteljski studij s engleskim jezikom,  DODATI:\n*Program je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[300,"Romina Licul","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Postoji veliki broj diplomiranih učitelja koji su studirali dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) te stekli naziv  DIPLOMIRANI UČITELJ RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PREDMETOM (a ne programom) te sada u osnovnoj školi predaju taj drugi predmet. Kako će takav učitelj zadržati svoje radno mjesto ukoliko se ne uvažava njegova diploma, a već je godinama zaposlen u stalnom radnom odnosu? Hoće li se učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom ovim Pravilnikom uvažiti ili će mu biti pružena mogućnost doškolovanja? Smatram da se nazivom \"pojačani predmet\" stvara dojam nekakvog tečaja, dok bi pravi uvid u kolegije koji se slušaju na studiju pružio dojam dvopredmetnog studija.\n Nakon petnaest godina rada na poslovima učitelja engleskog jezik, voljela bih u Pravilniku pročitati za što sam se ja to zapravo školovala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[301,"Marija Vrtlar ","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani, \nu stavku 2. nije navedena nužnost stjecanja pedagoških kompetencija (dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje) što je zakonski preduvjet za rad u školi. Svrha dopunskog pedagoško-psihološkog obrazovanja jest dovesti diplomirane angliste u ravnopravan položaj s diplomiranim profesorima engleskog jezika, stoga bi zvanje diplomirani anglist sa stečenim pedagoškim kompetencijama trebalo biti uvršteno u alineju a).  \nNadam se da ćete uvažiti moj prijedlog. \nLijep pozdrav,\nMarija Vrtlar, dipl. kroatist i anglist sa stečenim pedagoškim kompetencijama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[302,"Sandra Balent","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Fakultet je imao dopusnice za izvođenje programa s pojačanim predmetima na Učiteljskim fakultetima . Programi su bili uvedeni zbog nedostatka kadra . Za svaki od programa MZOS je dalo odobrenje zajedno s NVZVOTR-om. Ljudi su se školovali i stjecali kompetencije za rad i u predmetnoj nastavi. Žalosno je da se sad ti ljudi, a neki već rade i preko deset godina, moraju opravdavati i dokazivati da smiju i mogu izvoditi nastavu toliko spornih predmeta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[303,"Katarina Magdić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani,\n koliko vidim da svi nastavni predmeti imaju uključene i Diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom za pojedini nastavni predmet- Molim uvažiti i našu diplomu Diplomirani učitelj razredne nastave sa pojačanim predmetom iz tjelesne i zdravstvene kulture ili Magistra primarnog obrazovanja sa pojačanim predmetom iz tjelesne i zdravstvene kulture u nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura. \nRadimo na poslovima natavnika tjelesne i zdravstvene kulture sa navedenom diplomom. \nHvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[304,"Kristina Stojšić","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Poštovani,\nsmatram da engleski jezik ne može u osnovnim školama predavati osoba s završenim Učiteljskim studijem ili \"pojačanim engleskim\". Naime, veoma je jednostavno: sustav dovodite do apsurda. Ukoliko spomenutom dijelu date takvu mogućnost, onda je svakako logično da i ostalim predmetnim nastavcima date takve mogućnosti tečajevima i \"pojačanih programa\" gotovo pa svih nastavnih predmeta. Kolegica je gore spomenula da ne vidi problem ukoliko ima razinu C1 ili C2. Ja sam uvjerena da bi ja, kao i velik broj drugih, lako položila C2 razinu iz hrvatskog standardnog jezika. Usuđujuem se dalje tvrditi da bi velik broj profesora ili profesorica, učitelja ili učiteljica, nastavnika ili nastavnica hrvatskog jezika položio potrebnu razinu za održavanje svih predmeta razredne nastave ukoliko ih na to primorate. Dakle, da bi imali dovoljan broj sati, svi bi radili sve na temelju \"pojačanih programa.\"\nUkoliko sve uzmemo u obzir, složiti ćete se da to nije ni u čijem interesu.\nDakle, moj prijedlog? Izostaviti sporni dio iz zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[305,"Magdalena Halajko","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Onda ni profesori engleskoga jezika ne bi trebali predavati u razrednoj nastavi. Ako mogu predavati hrvatski jezik i matematiku do četvrtoga razreda, a nisam završila ni studij hrvatskoga, ni matemtike, zašto ne bih mogla i engleski?\nAko mi je od strane fakulteta koji me osposobljavao za izvođenje razredne nastave i engleskoga jezika 5 godina izdan dodatak diplomi u kojem piše da sam na C1 razini komunikacijskih kompetencija, da sam osposobljena za samostalno planiranje, primjenu i vrjednovanje programa nastave engleskoga jezika, zašto bi mi netko to osporavao?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[306,"Mihaela Globan Lisjak","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Zašto sam onda morala polaziti studij koji mi ne može omogućiti posao???  Dakle imam pravo tražit odšetu za to??","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[307,"DARKO ĐEKIĆ","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","Diplomirani učitelj razredne nastave se pojačanim predmetom-Engleski jezik, NE MOŽE predavati engleski jezik!! Nemam potrebe objašnjavati!!! Vjerujem u stručnost ljudi koji su ovo priredili, ali uistinu su pretjerali ili se negdje putem malo pogubili.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[308,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n2. Engleski jezik","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[309,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n4. Njemački jezik","-magistar/magistra primarnog obrazovanja  (s njemačkim jezikom):\nNaziv magistar/magistra primarnog obrazovanja (s njemačkim jezikom) je problematičan budući da u sustav osnovne škole službeno nije uveden termin „primarnog obrazovanja“, a koji se koristio prilikom izrade studijskih programa na Učiteljskom fakultetu u Zagrebu, i to s očekivanjem da će razdoblje od 1. do 6. razreda osnovne škole biti proglašeno fazom „primarnog obrazovanja“. Osnovna je škola i dalje jedinstvena organizacija s dva stupnja – razredna nastava (1. do 4. razred) i predmetna nastava (5. do 8. razred).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[310,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n4. Njemački jezik","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Njemački jezik\n2. Kod magistar/magistra primarnog obrazovanja  (s njemačkim jezikom)/\nUčiteljski studij s njemačkim jezikom, DODATI: *Program je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[311,"Sanja Artmagic","Članak 5.,\n4. Njemački jezik","Kao što je Suzana Klauški već rekla, do sada se članak 105. stavak 6. osnovnog Zakona  tumačio svakako. Neki ravnatelji su prednost davali profesorima s Filozofskog fakulteta, iako su učitelji s Učiteljskog fakulteta s pojačanim njemačkim jezikom diplomiravši sveučilišni integrirani preddiplomski i diplomski  Učiteljski studij koji uključuje studijski smjer nastavnog predmeta Njemački jezik završili studij nastavnog predmeta. Studij kojim se obrazuju predmetni nastavnici njemačkog jezika (tj. predmetni učitelji njemačkog jezika u osnovnoj školi) je studij nastavničkog smjera. Budući da se radi o sveučilišnom integriranom preddiplomskom i diplomskom studiju završilili su studij na razini integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija.\nNa osnovu studijskih sadržaja iz područja pedagoško-psihološko-didaktičkih predmeta te studijskog smjera Njemački jezik, uključujući i opsežno metodičko obrazovanje učitelji s navedenog studija stječu kompetencije koje ih kvalificiraju specifično za obavljanje zadaća učitelja njemačkog jezika u osnovnoj školi od 1. do 8. razreda. \nOdslušani i položeni predmeti studijskog smjera Njemački jezik kao i temeljni predmeti zajedničkog dijela programa relevantni za rad u nastavi predmeta Njemački jezik u osnovnoj školi razvidni su iz Dopunske isprave o studiranju koja je sastavni dio diplome.\nNadalje, kod Učiteljskog studija s njemačkim ili engleskim jezikom u dijelu programa koji se odnosi na strani jezik radi se o studijskom smjeru koji svojim opsegom i ishodima studiranja u potpunosti odgovara zahtjevima studija nastavnog predmeta i to sa specifičnim fokusom  na osnovnu školu. \nPrema svemu napisanom, smatram da je krajnje vrijeme da se Učiteljski studij s njemačkim jezikom unese u novi pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[312,"Suzana Klauški","Članak 5.,\n4. Njemački jezik","Poštovani, drago mi je što je u izradi novi pravilnik – Pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. Brojni ravnatelji su a) kategoriju članka 105 stavka 6 Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN BROJ 152/2014) tumačili kao prednost profesora njemačkog/engleskog jezika i književnosti (ili magistra edukacije njemačkog/engleskog jezika)  nad\ndiplomiranim učiteljima razredne nastave s pojačanim programom iz njemačkog/engleskog jezika (ili magistra primarnog obrazovanja s njemačkim/engleskim jezikom na osnovnoškolskoj razini. Nacrt pravilnika vezan uz njemački/engleski jezik smatram pravednim. Mi, magistri s njemačkim/engleskim jezikom konačno ćemo postojati u zakonu koji će nadam se biti usvojen. Isto tako, smatram da bismo mi učitelji/profesori/magistri trebali prestati podcjenjivati jedni druge. Kako netko tko je studirao na Filozofskom fakultetu može znati kakav je studij na Učiteljskom fakultetu i još si uzeti za pravo proglasiti nekoga nedovoljno obrazovanim?!  U osnovnim školama rade brojni diplomirani učitelji s pojačanim programom iz njemačkog/engleskog jezika i vrlo kvalitetno odrađuju svoj posao. Trebalo bi se znati da je učiteljski studij  s njemačkim/engleskim jezikom itekako prilagođen osnovnoškolskom obrazovanju (1. -8.), posebice ranom učenju stranog jezika (1.-4 r.).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[313,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n4. Njemački jezik","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[314," Talijanska osnovna škola - Scuola elementare italiana \"Bernardo Benussi\" Rovinj-Rovigno","Članak 5.,\n6. Talijanski jezik","Članak 5. Točka 6.\nU tekstu dodati: Poslove učitelja talijanskog jezika u osnovnim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine obavljaju profesori talijanskog jezika i književnosti, nastavnici talijanskog jezika i magistri/magistre edukacije talijanskog jezika i književnosti koji su stekli stručnu spremu na jeziku talijanske nacionalne manjine.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[315,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n8.  Mađarski jezik","Smatramo da bi trebalo dodati kako osobe pod točkama 8.b) i 8.c) moraju imati dodatno pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičko obrazovanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[316,"Bojana Kurlagić","Članak 5.,\n9. Južnoslavenski jezici i književnosti","Postoje učitelji koji su završili Učiteljski fakultet u Zagrebu s pojačanim nastavnim predmetom srpski jezik i kultura i rade u predmetnoj nastavi u manjinskim školama gdje se nastava odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu. Molim Vas da i ovo zvanje uvrstite u Pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[317,"Maja Matić","Članak 5.,\n9. Južnoslavenski jezici i književnosti","Na Učiteljskom fakultetu u Zagrebu do sada su tri generacije studenata završile stručni studij razredne nastave, položili sve propisane ispite, udovoljili svim drugim propisanim obvezama i stekli visoku stručnu spremu i stručno zvanje diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta srpski jezik. Diplomirani učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta srpski jezik rade i u razrednoj i u predmetnoj nastavi u sva tri ponuđena modela obrazovanja na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu (A, B i C). Molim da se i ovo zvanje uvrsti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[318,"Jelica Obućina","Članak 5.,\n9. Južnoslavenski jezici i književnosti","Osim magistra i sveučilišnih prvostupnika južnoslavenskih jezika i književnosti, postoje i diplomirani učitelji s pojačanim programom iz predmeta srpski jezik i kultura koji su stekli zvanje na Učiteljskom fakultetu u Zagrebu i predaju srpski jezik u predmetnoj nastavi u osnovnim školama na kojima se nastava odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu. Molim vas da i ovo zvanje uvrstite u članak 5. ovog Pravilnika. Hvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[319,"Marijan Vodopija","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Poštovani,\nu ime Udruge studenata latinskog jezika Res publica dužan sam dati komentar na nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu te apeliram da sastavljač Pravilnika obrati pažnju na članke 5. i 6. (br. 10 i 13) koji se tiču latinskog jezika.  \nKod članka 5., br. 10 treba uskladiti točke a) i b) tako da se pod obje točke uvrsti akademski naziv ''magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta'' umjesto zastarjele inačice ''magistar/magistra edukacije latinskog jezika''.   \nKod točke c) istog članka, potrebno je cijelu tablicu izbrisati jer se nastavničke kompetencije stječu tek na diplomskoj razini studija te sukladno tome prvostupnici nemaju potrebne kompetencije za vođenje nastave. \nKod članka 6., br. 13 potrebno je iz tablice popisa zvanja kojima se povjerava predavanje latinskog jezika izbrisati stavku ''diplomirani kateheta'' jer nastavu ne mogu voditi oni koji imaju odslušan i položen latinski jezik kao pomoćni predmet u trajanju od jednog ili dva semestra jer nemaju potrebne kompetencije i znanja morfologije, sintakse i stilistike latinskog jezika te rimske književnosti koja bi prenosili na učenike nauštrb onih koji su završili studijski smjer latinskog jezika, rimske književnosti i/ili hrvatskog latiniteta u cjelokupnom trajanju od deset semestara (prediplomska i diplomska razina) \nU isti popis zvanja treba dodati akademski naziv ''magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta'' kojeg studenti Hrvatskih studija stječu po završetku diplomskog studija koji je pokrenut i odobren za izvođenje 2011. godine. Budući da je spomenuta stavka navedena u članku 5. pod točkom b), nema razloga da se ne navede i u članak 6, br. 13.\n\nS poštovanjem,\nMarijan Vodopija\npredsjednik Udruge studenata latinskog jezika Res publica","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[320,"TOMISLAV VODIČKA","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Poštovani, \novim putem Uprava Hrvatskih studija i Odjel za hrvatski latinitet traže dopunu točke 10., stavka a) na način da se uvrsti akademski naziv:\n\nmagistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta \n\nRiječ je o akademskom nazivu koji studenti stječu završetkom diplomskog studija Hrvatski latinitet, na nastavničkom smjeru.\nAkademski naziv naveden u ovome članku, ali pod stavkom b) odnosi se na znanstveni smjer prije spomenutog studija te smatramo da sukladno odredbama članka 105., stavka  6., točke b) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, jest na odgovarajućem mjestu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[321,"Irena Bratičević","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Poštovani, stav je Odsjeka za klasičnu filologiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu da je iz članka 5, br. 10, nužno isključiti odredbu pod c), koja dopušta izvođenje osnovnoškolske nastave latinskoga jezika prvostupnicima. Budući da je na studijima latinskoga sva pedagoška, didaktička i metodička nastava koncentrirana isključivo na diplomskome studiju, prvostupnici ne stječu nikakve pedagoške kompetencije koje bi im omogućavale izvođenje nastave.\nUime Odsjeka za klasičnu filologiju, doc. dr. sc. Irena Bratičević, pročelnica Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[322,"Šime Demo","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Poštovani,\nispred Odjela za hrvatski latinitet Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu dužan sam prizvati pažnju sastavljača Pravilnika na sljedeće:\n\nAd čl. 5, br. 10. Latinski jezik, pod a)\nUmjesto \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika\" treba stajati \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta\".\nObrazloženje:\nRadi se o starijoj i sada nepostojećoj verziji istog akademskog naziva. Pod b) je on ažuriran, a vjerojatno greškom nije usklađen i pod a). \n\nAd čl. 5, br. 10. Latinski jezik, pod c)\nCijelu tablicu pod c) treba brisati.\nObrazloženje:\nNa svim studijima latinskog jezika u Hrvatskoj nastavničke se kompetencije dobivaju tek završetkom diplomskog studija. Prema tome, prvostupnici nemaju tih kompetencija.\n\nAd čl. 6, br. 13. Latinski jezik\n(i) Iz popisa zvanja kojima se povjerava predavanje latinskog jezika treba izbrisati stavku \"diplomirani kateheta\". \nObrazloženje:\nUključenje navedene stavke nema nikakvog stručnog opravdanja, već je zaostatak nesretne mjere iz vremena kada je postojao deficit kadra u latinističkoj struci. Tog deficita odavno više nema. Katehete ne dobivaju veću kompetenciju u području latinskog jezika i književnosti od, primjerice, grecista, romanista, povjesničara i drugih koji latinski slušaju, ako ga slušaju, kao pomoćni predmet u trajanju od jednog ili najviše dva semestra. \nOdredba je jednako ili manje smislena od odredbe koja bi dopuštala diplomiranim ekonomistima da predaju matematiku ili biolozima da izvode kirurške zahvate. Riječju, ona otvoreno ponižava latinističku struku i ugrožava kvalitetu nastavnog procesa.\n\n(ii) U isti popis zvanja treba uključiti stavku \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta\".\n \nObrazloženje:\nNavedeno se zvanje stječe završetkom Diplomskog studija hrvatskog latiniteta na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu (pokrenutog i odobrenog 2011.), koji, zajedno s prediplomskom razinom studija, studentima daje sve kompetencije potrebne za predavanje latinskog jezika i književnosti. Kolege koji su završili taj studij već su uključeni u nastavu u mnogim školama i inercija je sustava jedinim razlogom trenutačnoga nepostojanja rečene stavke u popisu. Ona je uključena u članak 5, a nema razloga da se ne uključi i u članak 6.\n\nS poštovanjem,\ndoc. dr. sc. Šime Demo\n\npročelnik Odjela za hrvatski latinitet Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[323,"ZDRAVKA MARTINIĆ-JERČIĆ","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Moram reagirati na točku 10. c) ovog članka u kojoj piše da latinski jezik u osnovnim školama mogu predavati i prvostupnici (baccalaureus). Oni nemaju niti na jednom važećem studiju latinskog jezika (Zagreb FFZG, Zagreb HRSTUD, Zadar FF, Pula) odslušane i položene predmete iz pedagoške grupe, jer se ti predmeti svi slušaju na diplomskoj razini. Mada članak 105. dopušta zapošljavanje prvostupnika u slučaju da nema magistra ili kandidata neke druge diplomske razine u članku stoji da moraju imati 180ECTS bodova i 60 za pedagoške predmete. Oni to nemaju, odgovorno tvrdim, za predmet latinski jezik te kao takvi ne mogu biti kvalificirani za rad na bilo kojoj razini obrazovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[324,"VILMA KOTLAR","Članak 5.,\n10. Latinski jezik","Studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Latinskog jezika i rimske književnosti na Sveučilištu u Zadru dobivaju titulu magistar/magistra latinskog jezika i književnosti. U tituli i nazivu studija nema oznake nastavničkog smjera, ali svi završeni studenti imaju 60 ECTS bodova nastavničkih kompetencija što je navedeno u dopunskoj ispravi o studiju.  Jesu li ti studenti ravnopravni magistrima edukacije latinskog jezika ili magistri edukacije latinskog jezika imaju prednost u zapošljavanju? Smatram da bi ti studenti trebali biti ravnopravni, te da bi to u pravilniku trebalo biti jasno navedeno. Isto se ovo pitanje može postaviti i za sve druge studije na kojima je student stekao titulu koja u svom nazivu nema oznaku edukacije, ali ima stečenih 60 ECTS bodova nastavničkih kompetencija - jesu li oni ravnopravni magistrima edukacije u zapošljavanju?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[325,"Irena Bratičević","Članak 5.,\n11. Grčki jezik ","Poštovani, stav je Odsjeka za klasičnu filologiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu da je iz članka 5, br. 11, nužno isključiti odredbu pod c), koja dopušta izvođenje osnovnoškolske nastave grčkoga jezika prvostupnicima. Budući da je na studijima grčkoga sva pedagoška, didaktička i metodička nastava koncentrirana isključivo na diplomskome studiju, prvostupnici ne stječu nikakve pedagoške kompetencije koje bi im omogućavale izvođenje nastave.\nUime Odsjeka za klasičnu filologiju, doc. dr. sc. Irena Bratičević, pročelnica Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[326,"Ivana Caban Augustić","Članak 5.,\n12. Ostali jezici","Učiteljica sam razredne nastave sa pojačanom matematikom. Radim već punih 11 god. Smatram da sam dovoljno stručna da radim u osnovnoj školi od 5.-8.razreda. Već godinama se ne upisuju studenti za pojačanu matematiku, zbog čega strah i hajka na nas?! Pa nismo mi ti koji smo sebi tiskali diplome i dali dozvolu za rad!!! \nProtiv sam brisanja dipl. učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz bilo kojeg predmeta, ne samo matematike, jer svi smo mi itekako zaradili svoje diplome i jako dobro radimo svoj posao!\nLP, Ivana Caban Augustić, učiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz matematike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[327,"Mirko Marković","Članak 5.,\n12. Ostali jezici","Prijedlog: napisati tj. definiraju  koji su to „ostali jezici“ sukladno Ustavu Republike Hrvatske i UZPNM koji definiraju pripadnike nacionalnih manjina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[328,"ivana Mihek","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne slažem se s brisanjem \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\". Smatram da su dovoljno kompetentni za rad u predmetnoj nastavi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[329,"Marina Mihanović Kundid","Članak 5.,\n13. Matematika","Mnogi učitelji razredne nastave „s pojačanom matematikom“ smatraju da profesori matematike nemaju dovoljno razvijenu razinu kompetencije kako bi procijenili njihovu kompetentnost za isto zanimanje, ali sami misle, samo misle da imaju dobar stav o području o kojem mogu znati dosta, ali ne koliko i profesor matematike. Zahvaljujući određenom profesoru, mislim da imam poprilično bogato znanje o književnosti. Da li to znači da je moje mišljenje ujedno i potvrda moje kompetencije za obavljanje poslova vezanih uz predmet Hrvatski jezik?  Svaki specijalizirani doktor je morao proći opći dio školovanja u sklopu kojeg su se dotakli raznih područja. Sigurno jedan anesteziolog zna ponešto i o pedijatriji. \nDragi učitelji razredne nastave „s pojačanom matematikom“, Vi ste se dotakli matematike, a mi profesori matematike smo je specijalizirali. Kao što bolesno dijete ne bih odvela anesteziologu, već pedijatru, isto tako dijete na nastavni sat matematike ne bih poslala učitelju razredne nastave „s pojačanom matematikom“, već diplomiranom profesoru matematike. Sram me što će ova država možda dozvoliti da moje dijete sutra matematiku podučava učitelj razredne nastave „s pojačanom matematikom“. Sram me što je moja diploma ovoj državi vic. \nP.s. Učitelji razredne nastave, imate poprilično važan zadatak. Odgojiti našu djecu, uvesti ih u sustav školovanja, biti ta spona igre i zbilje. No podučavanje matematike u predmetnoj nastavi, uistinu nije Vaš zadatak.\nIza sebe imam završen PMF u Splitu u roku, vrlo dobar prosjek, s pohvalom fakulteta. Pohvalu i preporuke nakon položenog stručnog ispita iz matematike (koji je za mene bio nužan, ali ne i za učitelje razredne nastave „s pojačanom matematikom“). Sedam godina radnog staža u nastavi matematike i posao na puno neodređeno vrijeme, i svejedno sam iznervirana i povrijeđena ovim bijednim pokušajem izjednačavanja različitosti. Sličnost nije isto što i sukladnost. Barem nama diplomiranim profesorima matematike. Ne bi smjeli zakonom reći da su naša prava sukladna.\nObavezno brisati Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[330,"Aleksandra Tonković","Članak 5.,\n13. Matematika","Smatram da su diplomirani učitelji s pojačanim programom iz matematike vrlo kompetentni u radu s djecom u osnovnoj školi. Iz kurikuluma fakulteta vidljivo je da je učiteljima pružena potrebna stručna izobrazba s naglaskom na pedagošku praksu i PEDAGOŠKU - PSIHOLOŠKU izobrazbu što je najbitnija odrednica za rad s djecom u osnovnoškolskom obrazovanju. Svako rušenje digniteta od strane kolega nije poželjno i ne pridonosi boljitku i pozitivnom ozračju u međuljudskim odnosima u odgojno - obrazovnoj ustanovi. Prema tome, podržavam i pozdravljam prijedlog ovog Pravilnika da diplomirani učitelji s pojačanim programom iz matematike budu uvršteni sukladno čl.105. stavka 5. pod točku a).\nmr.sc. Aleksandra Tonković, učiteljica matematike s 12 godina radnog iskustva u nastavi","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[331,"Ivana Marjanović","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne brisati Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika. \nMinistarstvo je tada odobrilo te programe za obrazovanje učitelja s pojačanim predmetima. Prema tome, svaka daljnja rasprava o \"nestručnosti\" nema smisla.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[332,"Ivana Caban Augustić","Članak 5.,\n13. Matematika","Učiteljica sam razredne nastave sa pojačanom matematikom. Radim već punih 11 god. Smatram da sam dovoljno stručna da radim u osnovnoj školi od 5.-8.razreda. Već godinama se ne upisuju studenti za pojačanu matematiku, zbog čega strah i hajka na nas?! Pa nismo mi ti koji smo sebi tiskali diplome i dali dozvolu za rad!!! \nProtiv sam brisanja dipl. učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz bilo kojeg predmeta, ne samo matematike, jer svi smo mi itekako zaradili svoje diplome i jako dobro radimo svoj posao!\nLP, Ivana Caban Augustić, učiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz matematike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[333,"Martina Razum Arapović","Članak 5.,\n13. Matematika","Članak 5. \nSlažem se sa svime što piše u nacrtu, ali se ne slažem s komentarima pojedinaca koji smatraju da neki nisu kvalificirani za rad u osnovnoj školi. Smatram da nisu stručni za ocjenjivanje stručnosti jer ne znaju kako ti ljudi rade. Isto tako Osnovna škola je ODGOJNO OBRAZOVNA ustanova, te prvo odgaja i onda poučava, a učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom su itekako kvalificirani za to. Lijepo bih molila da se ne stvara neka ogorčenost među kolegama i da si stavimo cilj zbog čega smo učitelji,","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[334,"Igor Salopek","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani\n\nKao dipl. uč. razredne nastave s pojačanim nastavnim predmetom matematike, moram reći i svoj dio. U potpunosti me vrijeđa ovakav nastup pojedinih kolega koji nas hoće, karikiram, \"izbrisati\" iz sustava. Završili smo četverogodišnji studij kao i svi ostali i stekli kompetencije za radu isključivo u osnovnoj školi i kao takvoj mislim da smo i više nego dovoljno kompetentni. \nTijekom svojih 9 godina rada u osnovnoj školi sudjelovao sam u županijskim i državnim skupovima, svake godine imam učenike na županijskim natjecanjima i zauzimamo uvijek dobra mjesta(među prvima), za razliku od svojih kolega u školi koji su po nekima ovdje \"više stručniji\" nego li ja, a ipak sam samo učitelj s pojačanom matematikom. \n\nSmatram da je vrijeme da se napokon okonča ova saga oko nas pojačanih i prizna nam se status kakav i zaslužujemo, visoko obrazovanih ljudi koji svoj posao rade maksimalno korektno, tj da se izjednačimo sa svima u osnovnoj školi. \n\nMojih 5 centa...\n\nIgor Salopek\n\"samo\" diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[335,"Antonela Czwik","Članak 5.,\n13. Matematika","U Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika: \n\n1. Iza „nastavnik matematike koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine“ dopisati  „na jednopredmetnom ili dvopredmetnom studiju“. \nObrazloženje: Naznačena dopuna nužna je radi pojašnjenja budući da su se na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali i dvopredmetni nastavnici matematike i još jednog predmeta.\n\n\n2. Brisati:  „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. \nObrazloženje: Smatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. Navedeni studij ne osigurava npr. polaganje metodike nastave matematike te time diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika ne mogu potvrditi da imaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike. Također diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom ne polažu stručni ispit iz matematike i time ne mogu biti izjednačeni s profesorima matematike. Upisati pod 13.b)\n\n\n3. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“. \nObrazloženje: S obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“. \n\n\n4. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \nObrazloženje: Smatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi, navedeni studij ne osigurava polaganje metodike nastave matematike niti polažu stručni ispit iz matematike pa time ne mogu biti izjednačeni s profesorima ili magistrima edukacije matematike.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika: \nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku „uz obavezno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i potrebno ga je steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. \nObrazloženje: Diplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanje nužno za rad u školi a vezano za predmet matematika.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika: \nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika. \n1. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike \n2. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike \n3. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike \n4. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike \nObrazloženje: Smatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija u području matematike kao akademske discipline niti kompetencije u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave matematike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom.\n\nPOPIS učitelja i nastavnika matematike iz osnovnih i srednjih škola suglasnih s ovim mišljenjem\nMario Koritnik, Ana Benazić Jurčić , Anita Čorak, Maja Ivišić, Mirela Plavčić Jurković, Marko Višić, Mara Grašić, Mirjana Gaćina Bilin, Magdalena Jukić, Robert Milobar, Maja Balat, Sanja Ivanović, Irena Žagar-Božičević, Ivana Bubić, Ana Šimunović, Renata Pintar, Zvjezdana Jurić, Ljerka Jareb, Elen Markovčić, Snježana Bošnjak, Verena Dagmar Kušenić, Jelena Noskov, Lidija Lauš Leščan, Gordana Paić, Ljubica Jerković, Verica Savić, Ivona Han, Monika Peša, Karolina Brleković, Klaudija Barukčić, Anamaria Citkovic, Ljerka Jukić Matić, Sanja Janeš, Marijana Lopojda, Marija Špiranec, Mladen Brajica, Ivana Matić, Mateja Pantaler, Lahorka Havranek Bijuković, Ružica Mikić, Ivam Nađ, Sonja Eberling, Emira Martinić, Katica Govorko, Ana Rajković, Saša Knežević, Nataša Maričić, Sanja Loparić, Katarina Medved, Drago  Govorko, Anita Bujas, Ivana Tkalčec, Ivan Benić, Melani Mihalec, Emir Agić, Jasmina Alilović, Željko Turkalj, Nina Šegvić, Kristian Golubić, Iva Leško Turkalj, Sanja Roklicer, Vlatka Miketinac- Vlašić, Sandra Štiks, Marina Gernhardt, Maja Škrlec, Rajna Franjo, Ana Kunosić, Jadranka Baržić, Helena Jurić, Iva Frlan Marčelja, Ina Pendić, Daria Novinc, Sanja Bimbi, Miranda Jovanović, Sonja Mudrić, Snežana Kranjec, Jasmina Mijanović Puđak, Tomislav Eržen, Nataša  Lončarić, Lana Kovačić Švenda, Jadranka Perković, Sandra Božić, Zlatka Miculinić Mance, Jadranka Zebić, Olivera Đorđević, Ana Novaković, Manuela Žbulj, Antonia Miličić, Mirela Pešut, Monika Idlbek, Ivica Gregurec, Marija Štivić, Linda Božović, Paula Novaković, Anita Sučić, Marija Bokšić, Ana Baraba, Ante Toni Vrdoljak, Marina Mihanović Kundid, Marija Vrdoljak, Anka Cikojević, Suzi Radović, Minja Stepić, Marin Kanaet, Verica Blagus, Josipa Mitar, Sanja Bakalović, Gordana Grah, Marija Jurišić Šarlija, Vesna Seuček, Snježana Varga, Kristina Pijaca, Ivana Zlatar, Tanja Katunarić Tutman, Ana Mravak  Obratov, Dražena Potočki, Sanja Grabusin, Anita  Ivanovic Plic, Mirjana Bagarić, Suzana Ruzic Mateljan, Anita Medvidović Vrnoga, Suzana Jurin, Anita Midžić Topalović, Mihajlo Lerinc, Amalija Colić, Spomenka Roth, Ivana Polanović, Mateja Šafarić Novak, Željka Sente, Andrea Jurasović, Adela Buljac, VlatkaHižman-Tržić, Brankica Majdiš, Bernardica Bakula, Ljiljana Krišto, Slavica Jerkovic, Katica Leko, Tihana  Kraml Kanaet, Petar Radanović, Ivana Gurović, Dubravka Kovač, Anđelka Marin, Filka Babić, Nikolina Jakovljević, Višnja Šuperba, Suzana Kustić, Ivana Šoše, Katarina Janči, Danijela Jakovac, Lucija Laća Lakoš, Barbara Celinić, Ivana Ćulav, Slavena Popić, Anita Grgurić, Marija Bazdan, Nikolina Crljenak,  Danijela Sikirić, Maja Buhin Pandur, Natalija Buden, Vanda Louč, Gordana Družinec, Anita Mihanović, Neven Crnošija, Maja Novaković, Dubravka Crnošija, Ranko Vujević, Kristina Vučić, Željana Pavlović, Ana Zeman, Mirjana Matijević, Milena Bošnjak, Marijana Gladović, Gordana Senić, Damir Šišić, Mladen Zmazek, Ela Veža, Gordana Lović-Krstonošić, Ružica  Soldo, Milena Pašić, Višnja Matošević, Marin Kečkiš, Amira Mahmutović Redžić, Deana Kuvačić, Željka Hanžek,  Diego Tich, Ljerka Linić, Irena  Bego, Melita Svaguša, Mario Matošević ,  Božica Borbaš, Ana Borbaš Bajivić, Lidija Lubina, Biljana Stipetić, Sandra Grgurić, Merica Ivanda, Manuela Brncic Dadic, Snježana Ćenan, Đurđica Srečec Majorinc, Svjetlana Anderluh, Biljana Kuhar, Marica Brzica, Gordana Divić, Sandra Štampar, Magdalena Srdarević, Sanja Nizić, Nikolina Bubica, Nedjeljka Kazija, Mateja Jurjako, Ruža Žužul, Alen Andrijić, Dario Mišanec, Ines Gracin, Snježana Šišić, Ivana Bencun, Jasna Kašik, Ana Ostojić, Denis Vujanović, Fili Šimić Krstulović, Tanja Paris, Nives Baranović, Jelena Udovičić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[336,"ANTEA RUKAVINA IVANJKO","Članak 5.,\n13. Matematika","Moj komentar se odnosi na mišljenje određenog broja matematičara sa skupa u Zadru.\n\nBaš smiješno da se jedan dio profesora buni na \"pojačane\". Struka koja se direktno s fakulteta zapošljava na neodređeno.\nZar ništa ne govori o studiju kad su mnogi s PMF prešli na UA kako bi završili i radili u Osnovnoj školi. Shvatili da većina toga što se učilo na PMF-u nije potrebno za njihov rad s djecom u OŠ i prešli na \"lakši studij\", završili u roku, zaposlili se odmah i rade već preko deset godina.\nStanje se uvelike promijenilo od uvođenja Bolonjskog procesa. Učiteljski fakulteti više ne mogu obrazovati učitelje matematike, a PMF se može završiti u roku 5 godina. Na UFZG se zadnja generacija \"pojačane matematike\" upisala 2002.\nDakle, ne shvaćam zašto se netko toliko osjetio ugrožen da smatra da se određena stečena kvalifikacija mora brisati iz pravilnika.\n\nI još da se osvrnem na neke komentare:\n- nismo položili stručni ispit iz matematike - tome nismo mi krivi, dajte da položimo i sigurno ćemo položiti\n- nakon deset i više godina pokazujemo uspjehe, ali je li tako bilo na početku - većina nas ima didaktiku, metodiku i pedagogiju u malom prstu nakon studija upravo iz razloga jer smo slušali i polagali nekoliko metodika različitih predmeta (pa i metodiku \"pojačanog\" predmeta), a ako pogledate i usporedite bazično metodike imaju jako puno sličnosti; dosta ravnatelja blagonaklono gleda na \"pojačane\" upravo zbog iskustva rada u razredu\n\nNa kraju ću naglasiti ono što smatram bitnim: učitelj u školi radi s djecom, a djeca su cjelovite osobe, a ne samo oni koji uče vaš predmet. Mnogi naime zaboravljaju da u radu će im manje trebati logaritmi, derivacije, integrali, a više kako pristupiti djetetu, zainteresirati ga, povezati se sa zajednicom i okolinom u kojoj radite (suradnja s roditeljima i kolegama, lokalnim kulturnim društvima i sl). Mnogi s PMF-a misle da, kad dođu u školu, predaju samo matematiku, ali moraju shvatiti da oni uče djecu i ponašanju, kulturi, jeziku, higijeni (pogledajte što sve pišete u pripremu) i još mnogo drugoga. Po tome inženjeri nisu kompetentni jer imaju samo par sati pedagogije, psihologije, didaktike, metodike (ne smatram ih nekompetentnima).\nNemojte se hvatati za svaku moju riječ, ali ako ćemo o tome što jesmo ili nismo učili tijekom studija onda nemojte prihvatiti razredništvo ili nemojte ići na izvanučioničku nastavu. Ako sve naučimo na studiju zašto onda postoji polaganje metodičkog dijela na stručnom ispitu? I što reći onda za onoga koji padne taj isti stručni? Čemu onda stručna usavršavanja?\n\nMolim vas da prestanete omalovažavati KOLEGE! I naravno da nam je loše kad se među sobom ne podržavamo.\nNadam se da nisam nikoga uvrijedila, jer mi to nije bila namjera.\nS poštovanjem,\ndiplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[337,"Ivana Tuškan Mihalić","Članak 5.,\n13. Matematika","Učiteljica sam razredne nastave sa pojačanom matematikom. Radim već punih 11 god. Smatram da sam dovoljno stručna da radim u osnovnoj školi od 5.-8.razreda. Maksimalno dajem sve od sebe da tu djecu naučim što više, da usvoje potrebna znanja da daljnje školovanje. Svi koji smo završili taj pojačani predmet maksimalno dajemo sve od sebe i nismo zaslužili da nas ovako ponizuju i omalovažavaju i to državnom skupu matematike. Godinama idem na državne skupove, županijska vijeća, kongrese. Ulažem u svoj rad i trudit ću se i dalje. A na kraju za što???? Da nas obrišete!!!! To nitko nije zaslužio a pogotovo mi koji stvarno dajemo sve od sebe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[338,"Ana Hudin","Članak 5.,\n13. Matematika","Pitam se samo odakle tolika drskost i bahatost pojedinim profesorima i pojedincima koji se skrivaju iza naziva institucija da sebi uzimaju za pravo raspolagati tuđim pošteno stečenim zvanjem i tako bezobrazno omalovažavati Učiteljski fakultet kao lagan ( a pitam se kako bi to oni mogli znati kad ga nisu pohađali, a niti su pretjerano upućeni u nastavni program, a kamoli u njegovu težinu), a u stvari se samo radi o običnoj taštini iskompleksiranih pojedinaca. Degradirati nečiju stručnost koju zakoni i pravilnici već godinama priznaju i ne samo to nego je Ministarstvo priznalo pravo učiteljima r.n. s pojačanim predmetima da sudjeluju u predmetnoj nastavi (4.-8. razred). Pa nisu ljudi slova da se samo izbrišu!!!!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[339,"Jurica Grzunov","Članak 5.,\n13. Matematika","S obzirom na sve veći broj učitelja razredne nastave koji konobare i rade slične poslove, te uzevši u obzir ovdje navedene komentare da prvostupnici matematike nisu kompetentni za rad u nastavi matematike u osnovnoj školi (a mislim da se onda prirodno nameće i pitanje za što su oni uopće kompetentni i tko je odlučio školovati kadar koji nije kompetentan za izvođenje nikakvih konkretnih poslova), predlažem da se na učiteljskom studiju, kao i na svim ostalim preddiplomskim studijima uvedu pojačani predmeti iz ugostiteljstva i konobarenja, jer je to nažalost jedina realna opcija za zapošljavanje većine tih mladih ljudi u doglednoj budućnosti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[340,"Marin Kanaet","Članak 5.,\n13. Matematika","kolegice Doris, nisam se referirao na vaš komentar nego na komentar kolege M. Juric koji je djelomično prenio ono što ste vi napisali. Ispričavam se što nisam bio dovoljno jasan. I naravno da uvažavam vaše iskustvo, ali i vaš rad. Mene više brine što će biti u budućnosti. I možda je pravo pitanje zašto se odobravaju pojačani programi? Koji je razlog tome? Ako netko misli raditi u razrednoj nastavi neka završi za to. Ako misli predavati matematiku ili povijest ili engleski jezik neka završi to.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[341,"Ivica Vlahović","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne slažem se s brisanjem \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\". Studij je postojao i ljudi su ga završili!!! Ne upisujte takve smjerove u budućnosti ako smatrate da ljudi s takvom diplomom nisu kompetentni za rad u \"višim\" razredima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[342,"Doris Smolić","Članak 5.,\n13. Matematika","Prozvana sam u komentaru gospodina Marina Kanaeta kao kolegica koja je navela kolegije, ali sakrila broj sati. Pozivam kolegu da objavi taj šokantan podatak o broju sati. Tko je pažljivo čitao moj komentar s naslovnice Prijedloga pravilnika mogao je uočiti kako sam navela da je  broj sati nastave matematike otprilike dvostruko manji od broja sati koje su slušali profesori matematike na PMF-u.\nMoglo se uočiti i da su kod nas dvije metodike: jedna za početnu nastavu matematike (1.-4. razreda osnovne škole) i druga za predmetnu razinu. \nAko je na PMF- u postojalo više sati metodike nastave matematike to je razumljivo s obzirom da se stječu kompetencije za predavati ne samo u osnovnim već i u srednjim školama i na fakultetima s vrlo različitim izvedbenim planovima.\nZahvaljujem gospodinu što barem uvažava naše iskustvo u nastavi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[343,"Ksenija Gačal","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne slažem se da se briše iz čl.5  Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematike jer su ti učitelji stekli potrebne kompetencije za uspješno i kvalitetno izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi.Postojao je studij, ljudi su se upisali, platili, polagali ispite, završili, stekli zakonsko pravo da predaju matematiku u osnovnoj školi, ne u srednjoj! Uopće ne vidim zašto je netko time ugrožen? \nZgrožena sam nenajavljenom raspravom na Državnom skupu u Zadru, koja nije bila na dnevnom redu.Je li to zakonski, profesionalno, kolegijalno i moralno? Na kraju skupa je učiteljima koji su se izjasnili da ne podržavaju Očitovanje s navedenog skupa rečeno da se to ne odnosi na nas koji već radimo,već na one koji trenutno završavaju Učiteljske fakultete, no iz njihovog se Priloga ovoj javnoj raspravi to nigdje ne vidi.(http://mat-komunikacija-zd2016.weebly.com/\n)\nA gdje su nestali potpisi kolega koji su  nakon skupa potpisali da se ne slažu sa zaključkom skupa?\nUopće mi nema smisla ovdje nabrajati čime sam sve dokazala u svojih 18 godina rada da mi je stalo dobro raditi i živjeti ono što radim.Niz Županijskih prvaka,tri Državna natjecanja,predavanja na županijskim aktivima na temu Primjeri iz prakse:Matematika u nastavi GOO-a, Županijsko povjerenstvo, niz organizacija natjecanja i voditeljstava stručnih aktiva u svojoj školi, raznih edukacija..i postadoh mentor. I što sad- doškolovanje?\nKome će to doškolovanje omogućiti da bolje radi ono što radi u razredu, a puno toga i izvan njega, već više od 15 godina?\nIli možda PMF vidi zgodnu priliku da organizira doškolovanja, iako smo svoje studije već jednom sami platili,a pretpostavljam da bismo morali opet? Ili će nam MZOS platiti ispite, putne troškove, kad nam je već omogućilo da \"dobijemo\" ove nevaljale diplome?Mislim da u našem sustavu treba mijenjati način zapošljavanja, prvo na\nodređeno, tek onda na neodređeno. Sumnjam da će neki ravnatelj trajno zaposliti učitelja ili profesora s čijim radom nije zadovoljan. Niti ideja o licencama nije loša.Licenciranje  bi trebalo biti poticajno svakom pojedincu, bez obzira na to što mu u diplomi piše. Da zaključim : NE SLAŽEM se s očitovanjem i mislim da to nije način da, kako  se navodi : \"...zaštitimo našu profesiju i zaslužimo  društveni status koji nam pripada i adekvatno priznanje naše visoke  stručnosti\ni kompetencija.\" Je li zakonski, profesionalno i moralno u redu, na jednom Državnom skupu NENAJAVLJENO, bez da je na dnevnom redu, uopće pokrenuti raspravu od strane viših savjetnika jedne skupine  prosvjetnih radnika, a protiv dijela onih koji pripadaju, ili bi trebali pripadati toj istoj skupini???\nS poštovanjem, lijepo Vas pozdravljam!\nUčiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika, Ksenija Gačal, Čakovec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[344,"Marin Kanaet","Članak 5.,\n13. Matematika","Vidim da su se mnogi našli uvrijeđeni zaključkom Državnog skupa iz matematike u Zadru. To je potpuno razumljivo s ljudske strane, no mislim da je bilo nužno donijeti zbog zaštite zvanja prof. matematike, prije svega, u budućnosti.\nMogli bi nastaviti (polu)argumentirano raspravljati jesu li učitelji RN s pojačanom matematikom kompetentni ili ne, ali upravo oni koji se osjećaju prozvani su, koliko je meni poznato, sigurni na svom radnom mjestu jer nema retroaktivne primjene pravilnika. Ako se ne varam jedna od kolegica je popisala matematičke kolegije koje je polagala tijekom studija no prigodno je izostavljen onaj bitniji dio, a to je koliko sati tjedno je slušala određeni kolegiji. Do tog podatka je vrlo lako doći i poprilično je šokantan u usporedbi s onima na PMF-u ili Odjelima za matematiku. Najveća je pak razlika u metodici matematike koja se slušala ili se sluša 2 godine,a ne 2 semestra.\nHvalevrijedni su rezultati koje učitelji RN s MAT postižu sa svojim učenicima. Još bolje rezultate postižu, sad već na izlasku, nastavnici matematike (VŠS). Glavni razlog? Iskustvo! Bilo bi žalosno da učitelj nakon 10 godina rada nema ništa za pokazati, za pohvaliti, za istaknuti... Pitanje je jesu li na prvim satima došli s jednakim kompetencijama kao i prof. matematike.\nDolazimo do, po meni, najbitnije stvari. Budućnost. Ako ostane pravilnik kao što je prijedlog, u budućnosti će Učiteljski fakultet(i) otvarati programe s pojačanim predmetima (više programa-više mjesta-više sredstava) i doći ćemo u situaciju da će na jedno mjesto konkurirati dvije tek diplomirane osobe; profesor matematike i učitelj razredne nastave s pojačanom matematikom. Trebaju li oni biti u jednakom položaju? Valjda je svima jasno da ne. Ili većini...\nŠto se tiče prvostupnika, mnogi se pitaju zašto im se dalo zvanje i zašto 3+2. Bilo je zanimljivih osvrta na to pitanje na skupu u Zadru. Meni je to ekvivalent gimnaziji. Što sa završenom gimnazijom, za što si osposobljen raditi? Očito je Bolgnja promašena, da ne govorim da je to postala, na nekim fakultetima, malo jača srednja škola. Prvostupnici matematike nemaju metodike, pedagogije, didaktike, psihologije i tu je kraj priči.\nAli sve mi se čini da je to zapravo borba protiv vjetrenjača i da će se ići protiv struke. Nadam se da sam u krivu.\nLp\nLp","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[345,"Maja Tkalčević","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani,\nne znam ni sama kako da započnem zbog prevelikog grča u želucu od cijele ove situacije. Učiteljica sam razredne nastave s pojačanim program iz nastavnog predmeta matematike s preko 11 godina radnog staža i ne, ne slažem se s prijedlogom brisanja diplomiranih učitelja s pojačanim predmetom matematika kao stručnih za predavanje u osnovnoj školi. Ne samo zato što sam jedna od tih, po kolegama s PMF-a „nekompetentnih“ osoba, nego zato što to predstavlja degradaciju i omalovažavanje cijelog ljudskog roda. Pa zar se ponovno vraćamo u srednji vijek ovakvim ponašanjem? Kome i zašto mi uvijek smetamo? Pa dragi moji kolege jeste li vi uopće proučili koliko smo mi predmeta i sati matematike imali na fakultetu? Jeste li ikad ušli na sat jednoj takvoj „nekompetentnoj“ osobi i poslušali i vidjeli kako radi? Mi smo uvijek u poziciji da se moramo braniti ali zašto i čemu? Mi samo želimo raditi posao koji volimo i za koji smo se školovali. Jesmo li mi krivi što su uvedeni ti programi koje smo redovno odslušali 8 semestara i polagali u navedenom roku? To znači da ne priznajete ni profesore s fakulteta koji su nas podučavali? I što sada, kada nam sve ukinete? Oduzimate nama i našoj djeci kruh koji smo vrijedno i marljivo zaslužili isto kao i vi. Pa veliko vam hvala što imate srca to predložiti, a kamoli nagraditi to velikim pljeskom na Državnom skupu! I veliko hvala našem fakultetu koji se samo ograđuje od svega ovoga. \nMaja Tkalčević\nponosna dipl. učiteljica s pojačanim predmetom matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[346,"Marija Kljenak Vilovčević","Članak 5.,\n13. Matematika","Diplomirani sam učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz  nastavnog predmeta matematika. Prije 10 godina kada sam se zaposlila i počela priprematiti za polaganje stučnog ispita doživjela sam veliko razočaranje kada sam shvatila da ne mogu polagati stučni ispit iz matematike. vjerujem da je dosta mojih kolegica s Učiteljskog fakulteta slično iskustvo doživjelo...Prosla sam i taj kamen spoticanja , položila stučni  u rn no i dalje sam s  velikom željom nastavila raditi u višim razredima osnovne škole. Sada nakon 11 godina radnog staža, kada iza sebe imam sudjelovanja sa svojim učenicima na  niz županijskih natjecanja, DRŽAVNIH natjecanja, ekipnih natjecanja \" Lucko \", Međunarodnih natjecanja \" Klokan bez granica \", održanih Večeri matematike smatram se itekako KOMPETENTNOM osobom  za rad u VIŠIM RAZREDIM OSNOVNE ŠKOLE.\ns poštovanjem\nMarija Kljenak Vilovčević","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[347,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n13. Matematika","Ja sam po struci pedagog i više od 40 godina, kroz svakodnevni rad u školi, pratim zbivanja u našem osnovnoškolskom obrazovnom sustavu. Ako pribrojim iskustva svoje majke koja je 38 godina bila srednjoškolski profesor, onda i duže.\n\nReagiram na \"javnu raspravu\" o Prijedlogu Pravilnika o stručnoj spremi učitelja i nastavnika u osnovnoj i srednjoj školi, provedenu na stručnom skupu Matematička komunikacija, Zadar 2016., 21.-23.3.2016. - državni skup za učitelje i nastavnike matematike. Ovako postavljena \"javna rasprava\" meni osobno više liči na harangu protiv učitelja razredne nastave koji \"uzimaju kruh našima\" – koji su to \"naši\"?\n\nStrašno me kao pedagoga pogađa ovakav način \"izbacivanja\" ovih i onih iz Pravilnika. Da ne kažem, kad se pisao Pravilnik iz 1996.godine, nitko nije imao nikakvih primjedbi - svi su pljeskali. \nSada bismo mi \"izbacili\" ljude s visokom stručnom spremom i dvo-predmetnim studijem bez nekih daljnjih argumenata. \n\nKao prvo, za sada jedini argument je moguća konkurencija (učitelji - profesori, o čemu i vi sami govorite) u čemu zapravo nema ničega lošeg. Ukoliko osiguramo jednake uvjete, kroz konkurenciju dolaze do izražaja komparativne prednosti, pa će (na tržištu) ostati bolji i dokazat će se kvalitetniji. Nema razloga uklanjati unaprijed svaku mogućnost konkurentnog natjecanja.\n\nKao drugo, ako prihvatimo da kroz ovako koncipirani pristup dopuštenim i mogućim kvalifikacijama za učitelja matematike u višim razredima, učitelji razredne nastave \"uzimaju kruh\" profesorima matematike, onda smo na sasvim prizemnim i primitivnim granama \"borbe jačih i slabijih\", karakterističnim za filozofiju prvobitnog kapitalizma iz 19. stoljeća. Od tih vremena je, hvala Bogu, prošlo gotovo 200 godina, pa je i filozofija i sociologija \"malo\" napredovala.\n\nKao treće, kad govorimo o \"ljubavi\", matematiku uz razrednu nastavu studiralo je svojedobno jedva 10% studenata \"dvopredmetne\" razredne nastave. Tako je od prosječnih 75 studenata u prvoj/drugoj godini studija, matematiku izabiralo 3 - 5 studenata - ostali su se mahom opredjeljivali za \"pojačani program\" hrvatskog jezika (oko 70% studenata), povijest ili jezike (engleski ili njemački - preostalih oko 20% studenata). NISU SVI STUDENTI RAZREDNE NASTAVE STUDIRALI JOŠ I MATEMATIKU. Od ukupnog broja studenata \"dvopredmetne\" RN, matematiku je studiralo svega najviše do 10%, s tim da je završilo oko 5%. Studirali su, naime oni koji su htjeli studirati još i matematiku i dovoljno je znali da bi mogli pretpostaviti i očekivati da će je i završiti.\nDa, kad govorimo o ljubavi, mnogi od ovih \"dvopredmetnih\" učitelja razredne nastave nisu studirali na fakultetima sveučilišta u Zagrebu, Osijeku, Rijeci, Splitu i dr. iz sasvim prozaičnih razloga koji nemaju veze s ljubavlju: njihovi roditelji jednostavno nisu imali novaca za studij u sveučilišnom centru (izvan rodnog grada/mjesta - to košta mjesečno oko 2,5 do 3 000 kuna). Pogotovo što se radi o ratnim generacijama koje su za studij stasale 1992./93. godine. Tu ljubav i odabir slabo pomažu.\nNo ipak, ne bih govorila o \"ljubavi\" ili \"većem pravu na temelju odabira\" kao argumentima jer to ima miris ne tako davne prošlosti koja je milijune zavila u crno u ime \"ljubavi\" i \"odabira\".\n\nKao četvrto, mi smo kroz \"nove pravilnike\" \"svašta\" izbacili iz naše osnovne škole (a ta naša škola, ruku na srce, nije postala zbog toga baš nešto): učitelje sa završenom petogodišnjom preparandijom koji su u našu osnovnu školu donijeli radni odgoj i radnu školu, projektnu nastavu, zborove, kulturno-umjetnička društva, školske zadruge, metodiku \"korak po korak\" i onu koju svojataju Amerikanci - \"head start\" metodiku; izbacili smo učitelje s trogodišnjim tropredmetnim studijem razredne nastave i predmeta potrebnih za više razrede osnovne škole koji su u našu osnovnu školu donijeli školske laboratorije, tehnički i radni odgoj, učenje stranih jezika, radne i nastavne listiće i naloge, međupredmetnu korelaciju i integraciju .\n\nKao peto, otvaranjem mogućnosti doškolovanja na određeni akademski stupanj, učitelji s \"pojačanom\" matematikom ne bi potvrdili svoje kompetencije - oni su ih potvrdili u svom radu tijekom 16 godina njihovog postojanja i rada u osnovnim školama --> daleko bolje bi bilo da steknu nove kompetencije i prošire do sada stečene kompetencije, naime one za koje bi se moglo pretpostaviti da studenti matematike stječu diplomiranjem na fakultetu (ako ih stječu). Doškolovanje učitelja kroz ciljane, osmišljene i organizirane, od strane države poticane oblike studiranja i stjecanja viših akademskih naslova (od onih stečenih na primarnom studiju) je u praksi hrvatske osnovne škole poznati proces, proveden u više navrata pa i 70.-tih i 80.-tih godina 20. stoljeća. Tada su učitelji RN srednje stručne spreme i nastavnici predmetne nastave s višom stručnom spremom (dvogodišnji studij) imali prilike steći višu, a onda i visoku (i predmetnu) stručnu spremu i mnogi su to iskoristili da bi od \"seoskih uča\" stasali u vrsne nastavnike i profesore pojedinih predmeta u osnovnoj i srednjoj školi.\n\nUostalom, doajeni hrvatske pedagogije, dr.V.Poljak, dr.P.Šimleša, dr. A.Vukasović - svi su oni počeli kao \"seoski uče\" s preparandijom i \"dogurali\" do doktorata i profesure na fakultetu. Naravno, kroz organizirane, društveno, zakonski i programski definirane i provedene oblike doškolovanja. S tim da godina doktorskog studija nije koštala između 8 i 20 000 kuna.\n\nE, takvo određenje stručnog usavršavanja uz mogućnosti vertikalne prohodnosti sustava i stvarnog stručnog napredovanja učitelja, bio bi \"glavni zgoditak\" hrvatskog školstva.\nOvako, po sadašnjem sustavu, diplomirani učitelj bi morao najprije položiti državnu maturu, onda bi morao upisati redovno prvu godinu studija i čekati daljnjih pet godina da povremeno polaže ispite koje nije u svom temeljnom učiteljskom obrazovanju odslušao i položio. Dotle, naravno, ne može raditi jer ne može raditi i redovno studirati. I još bi bio izvan svoje domicilne sredine (morao bi studirati u nekom od sveučilišnih centara) za što, jasno, nema novaca - jer ne radi.\n\nVertikalna i horizontalna prohodnost sustava kroz oblike stručnog osposobljavanja, usavršavanja i napredovanja (pa i doškolovanja) je \"čarobna riječ\" dobro organiziranog školstva. I za to bismo se trebali zalagati, onda bismo eventualno mogli početi razgovarati o tome \"koga izbaciti - koga ostaviti\". Dok to ne uspostavimo, morali bismo pripaziti da na kraju tog \"izbacivanja\" \"mi\" ne ostanemo zadnji pa da nikoga ne bude da nas brani kad nas budu izbacivali iz pravilnika i škola.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[348,"Antonija Mastelić Milanović","Članak 5.,\n13. Matematika","Hvala svima koji se zalazu za nas.\n\nOvdje objavljujem svoj mail poslan danas višoj savjetnici Antoneli Czwyk Marić nakon održanog skupa.\n\nPoštovana kolegice,\n\nPočet ću ovaj mail doslovnim prijepisom sljedećeg:\n\nŽelimo vam puno dobrog druženja i dobrog raspoloženja. Nadamo se da će program skupa i teme zadovoljiti vaše interese i pomoći vam u daljnjem kreativnom i predanom radu u skladu sa novim promjenama koje očekujemo reformom koja je u tijeku.\nU ime svih viših savjetnika matematike\nsrdačno vas pozdravljam do susreta u Zadru\n\nAntonela Czwyk Marić, prof.\nviša savjetnica za Matematiku\n\nBilo je zaista dobrog druženja i raspoloženja zahvaljujući pojedinim izvrsnim predavačima. Program i teme skupa bile su sadržajne s velikim naglaskom na promjenama koje su pred nama. Osobno pozdravljam svaku promjenu koja je ozbiljno mišljenja i razrađena i svaka čast svim ljudima koji su i još uvijek rade na puno većem zadatku nego što katkada ljudi misle. Kao što su nam i sami naglašavali više puta, najbolje ćemo i sami doprinijeti i biti dio promjene ako se uključimo i čitamo jednom, opet i ponovno, dio po dio.\n\nPosljednje minute skupa srušile su sve gore citirano.\n\nPrvo, zašto u programu nije navedena točka da će biti javna rasprava?\nAko nije, zašto nije službeno dopunjen i najavljen  raspored uvrštavanjem te točke?\nOsobno ste iskoristi trenutak praznog hoda i započeli.\nIskorišteni trenutak ne može se niti nazvati javnom raspravom jer po zakonu nije bilo predviđeno dovoljno vremena, a da bi rasprava bila široka i sadržajna previše ograničenja mora se izbjegavati, a vi nam ih i u ovom dopisu dajete (do 24.3.2016. do 12 sati ujutro).\n\nNe bih rekla da gromki pljesak o brisanju diplomiranih učitelja s pojačanim predmetom matematika nije bio usmjeren protiv same struke.\n\nI mi smo se svojom slobodnom voljom i izborom obrazovali za rad u osnovnoj školi i prema ambicijama odabirali pojačani predmet, nesretnog li naziva.\n\nI mi osjećamo moralnu potrebu da zaštitimo našu profesiju i zaslužimo društveni status koji nam pripada i adekvatno priznanje naše visoke stručnosti i kompetencija.\n\nAntonija Mastelić Milanović\ndipl. učitelj s pojačanim predmetom matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[349,"Antonija Mastelić Milanović","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne bih rekla da gromki pljesak na Državnom stručnom skupu za učitelje i nastavnike matematike održanom u Zadru od 21. do 23. ožujka 2016. o brisanju diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom matematika nije bio usmjeren protiv same struke. \nTema skupa bila je \"Matematička komunikacija\", no čini se kako je komunikacija bila jednostrana. Rasprava o stručnom nazivlju nije bila najavljena u okviru programa samog skupa, a onda kada je spontano ubačena nije bilo dovoljno vremena za samu raspravu. Nije bilo poštivanja pravnih standarda. Stoga na kraju nije sve baš dobro iskomunicirano.\nI mi smo se svojom slobodnom voljom i izborom obrazovali za rad u osnovnoj školi i prema ambicijama odabirali pojačani predmet, nesretnog li naziva.\nI mi osjećamo moralnu potrebu da zaštitimo našu profesiju i zaslužimo društveni status koji nam pripada i adekvatno priznanje naše visoke stručnosti i kompetencija. \nAntonija Mastelić Milanović \ndipl. učitelj s pojačanim predmetom matematika\n11 godina radnog staža u osnovnoj školi","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[350,"Željka Mazalica","Članak 5.,\n13. Matematika","Pozdrav.\nZahvaljujem kolegici Miljenki Župan.\nDrago mi je da se javio i netko tko nije matematičar i stao argumentirano uz nas.\nBila sam sudionik Državnog skupa učitelja i nastavnika matematike u Zadru koji je održan od 21. do 23. ožujka 2016. g. I ne mogu reći da ona nesretna rasprava na kraju, ako se uopće može nazvati rasprava.... nije ostavila gorak trag....i onaj gromoglasni pljesak cijenjenih kolegica i kolega na pročitan prijedlog brisanja diplomiranih učitelja s pojačanim predmetom matematika kao stručnih za predavanje u osnovnoj školi. Vjerujte mi, nije bilo nimalo ugodno.\nDoživljavam ovo kao direktni napad na sebe i na svoju struku te na pokušaj da nam se retroaktivno ukidaju stečene kompetencije koje smo dobili studiranjem na priznatom fakultetu. Mi smo studirali 4 godine, i svojom voljom i svojim izborom se obrazovali za rad u osnovnoj školi.\nSmatram da je naše znanje i pedagoško-psihološka naobrazba itekako  neprocjenjiva za rad s djecom u osnovnoj školi. Tijekom mojih 12 godina staža rada kao učiteljica matematike redovito sudjelujem u stručnim usavršavanjima, redovito imam učenike na Županijskim natjecanjima, jedne godine čak i na Državnom. A samo sam diplomirani učitelj s pojačanim predmetom matematika. \nSmatram da je konačno došlo vrijeme da nam se prizna naša visoka stručnost i kompetencija i adekvatan položaj u društvu. \nS poštovanjem,\nŽeljka Mazalica\ndipl.učiteljica s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika\n12 godina staža u  osnovnoj školi","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[351,"MATE JURIC","Članak 5.,\n13. Matematika","Na prvi pogled mi je bilo zanimljivo pratiti napade pojedinih osoba i institucija kojima se omalovažava stručnost stečena na drugim studijima. Međutim, u ovako ozbiljnoj raspravi to prelazi granicu ne samo razine akademske komunikacije već i granicu temeljnog ljudskog poštivanja drugih osoba. Pojedini profesori i grupe profesora koje se skrivaju iza naziva institucija ohrabrene svojom brojnošću i moćnijom pozicijom vrlo komotno sebi uzimaju za pravo raspolagati tuđim teško stečenim profesionalnim statusom, kao i životnom egzistencijom koja se ostvaruje putem prava na rad. Priznate stručne kompetencije i višegodišnje iskustvo u nastavi čine važan dio identiteta svakog nastavnika. Degradiranje nečije stručnosti koju zakoni i pravilnici već preko 10 godina priznaju je potpuno neprimjereno, čak bih se usudio reći nezrelo i bezobrazno jer se radi o pokušaju vlastite samoaktualizacije putem omalovažavanja drugih. Neznanje, tj. nepoznavanje nastavnog plana tuđeg studija ne može biti opravdanje za omalovažavanje tog studija. Primjerice, pojedini profesori hrvatskog jezika, engleskog jezika, matematike (i drugih predmeta)  glasno izražavaju svoj stav da Diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta nemaju dovoljno kompetencija za predmetnu nastavu u OŠ. Mnogi se osjećaju uvrijeđeni time što njihov predmet u OŠ može predavati netko s titulom „razredne nastave“. Takvo ponašanje je dijelom razumljivo zbog toga što je titula vrlo nespretno sročena, navodi na zaključak o stručnosti samo za razinu 1.-4. razreda, iako je iz nastavnih planova studija očito da se radi o znatno opsežnijem obuhvatu stručnih predmeta i za više razrede OŠ. Upravo na temelju analize nastavnih programa Ministarstvo je priznalo pravo učiteljima r.n. s pojačanim predmetima da sudjeluju u predmetnoj nastavi (4.-8. razred).\n\nGospodin Kraljić je u svom komentaru naveo stranicu Stručnog skupa matematičara: http://mat-komunikacija-zd2016.weebly.com/ na kojoj je niz komentara učitelja. Između ostalog navedeni su konkretni nazivi matematičkih kolegija (većinom dvosemestralnih) koje su imali Diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Matematika:\nElementarna matematika,\nMatematička analiza,\nLinearna algebra,\nGeometrija,\nKonstruktivna geometrija,\nNacrtna geometrija,\nKombinatorika i vjerojatnost,\nMetodika nastave matematike i\nMetodika početne nastave matematike\n\nIz tog popisa bi svima trebalo biti jasno da učitelji razredne nastave s pojačanom matematikom imaju kompetencije koje su znatno više od kompetencija potrebnih za prva 4 razreda osnovne škole. \n\nMislim da uvrijeđenost profesora dijelom proizlazi iz pogrešne percepcije kako se radi o izjednačavanju stručnosti profesora i učitelja. Njihovo rješenje je jednostavno brisanje i zabrana rada slabijima od sebe. Isto tako bi njih mogao izbrisati neki budući moćnik koji će smatrati da u nastavi smiju raditi samo osobe s doktoratom. To je prirodan slijed s obzirom da su nekad nastavnici matematike imali samo srednju stručnu spremu, pa višu i konačno fakultet. Matematiku u OŠ potpuno kompetentno i kvalitetno predaju ne samo profesori nego i učitelji s pedagoških akademija (2-godišnji studij), što potvrđuju rezultati s natjecanja njihovih učenika. U usporedbi s VSŠ učiteljima matematike, učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom (4-godišnji studij) su imali približno dvostruko više sati nastave iz stručnih predmeta matematike, kao i iz metodike nastave matematike (Izvor: http://hrcak.srce.hr/89173). Stoga, itekako su kompetentni za rad u predmetnoj nastavi u OŠ. Naravno, nisu kompetentni za rad u srednjim školama i na drugim radnim mjestima gdje se traži viša razina matematike.\n\nUkidanjem opcije Diplomiranim učiteljima razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Matematika da rade kao predmetni nastavnici matematike samo bi se povećao broj nestručnih nastavnika koji mogu imati bilo kakvu razinu (ne)stručnosti. Ministarstvo je iniciralo studij razredne nastave s pojačanim različitim predmetima zato jer je u to vrijeme postojao manjak pojedinih nastavnika. Manjak postoji i danas, ali takav studij više ne postoji zbog lobiranja s moćnijih fakulteta. Koliko mi je poznato po zakonu profesor ima (i treba imati) prednost pri zapošljavanju, a učitelji s pojačanim predmetom su drugi izbor. Dakle, profesori se ne bi trebali osjećati ugroženo zbog postojanja relativno malog broj učitelja razredne nastave s pojačanom matematikom. Ukoliko nema učitelja s pojačanim predmetom tada su izbor potpuno nestručne osobe. To što pojedini ravnatelj zaposli koga hoće je potrebno prijaviti inspekcijama, a ne nasilno ukidati stručnost svim učiteljima koji su pošteno stekli svoje diplome s pojačanim predmetima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[352,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n13. Matematika","Ovaj se puta moram predstaviti. Ja sam Miljenka Župan, profesor pedagogije s 36 godina radnog staža u struci, sve godine u osnovnoj školi (točnije u dvije osnovne škole, u svakoj po 18 godina). Radila sam prije prvog zapošljavanja  kao suradnik centra za socijalnu skrb i preko raznih udruženja (tako se to u moje doba zvalo) s djecom i mladima, te kao suradnik u vrtićima.\nMorala sam se predstaviti i javiti se jer me je prenerazila krvožednost i niska razina kolega učitelja i sveučilišnih profesora. Tko to može tražiti da \"...se \"nekoga\" (u ovom slučaju diplomirane učitelje razredne nastave i matematike) briše iz Pravilnika . . .\" Pa nitko nije sam izmislio svoj studij niti je \"dugom cijevi\" prisilio Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta da mu prizna visoku stručnu spremu i da prije toga prizna program studija i odobri izdavanje diploma.\nOva me haranga na učitelje  razredne nastave s dodanim predmetom podsjeća na harangu protiv pedagoga u ranim 90.-tim godinama. \nKome smetaju ti učitelji? Oni su se \"debelo\" dokazali u praksi, djeca uredno i uspješno završavaju osnovne i srednje škole, nastavljaju studij, niti jedna inspekcija nije ustanovila da su nekompetentni, učenici na inicijalnim testovima u srednjim školama imaju prosječan uspjeh - nema nikakvih bitnih razlika u uspješnosti učenika s obzirom da li su imali učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom ili profesora matematike.\nMožda su ti učitelji didaktički i metodički nekompetentni? Nakon četverogodišnjeg studija kompletne razredne nastave, sa svim psihologijama, metodikama i didaktikama? Čisto sumnjam - ni to nije dokazano u praksi.\nOvakva haranga, još i potaknuta sa sveučilišta i fakulteta, podjseća me i na harangu protiv studija razredne nastave na visokoškolskom stupnju. Koliki su javno plakali da će takvi (valjda \"prenaučeni\" ili \"prestručni\") učitelji \"upropastiti našu dječicu\" (ovo je doslovan citat iz jednih dnevnih novina u vrijeme uvođenja četverogodišnjeg studija razredne nastave).\nNe razumijem zašto je potrebno \"brisanje iz Pravilnika\"? Pa ovakvi su učitelji odavno u Zakonu (čak i u ZOOOSŠ), Državnom pedagoškom standardu, Nacionalnom obrazovnom kurikulumu i Nastavnom planu i programu. Sad ćemo sve to mijenjati da bi \"izbacili stotinjak \"uljeza\" iz sistema\"? I to je posao i razina sveučilišnih profesora? \"Izbacivati učitelje iz Pravilnika\" - šta je ovo, dječji vrtić i dječica iz ulice pa se svađamo - u stilu vrati mi moje krpice ja se s tobom više neću igrati.\nNe bi li bilo bolje malo ozbiljnije shvatiti ovo javno savjetovanje od samo prilike da \"nekome podvalim\" ili se osvetim? Ne bi li bilo bolje da doista promislimo kakvu i koju razinu hoćemo u svojoj osnovnoj školi koja je pred izazovom ne samo 21. nego 22. i svih daljnjih stoljeća (da smo u 20.stoljeću mislili na 21. i 22. stoljeće, danas bi nam svima bilo bolje i ne bismo se dogovarali koga ćemo izbaciti a koga ćemo zadržati u \"klanu dobrih djevojčica iz 7.c\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[353,"Josipa","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani,\nJasno mi je da je svakom od vas baš vaš fakultet i vaša titula najbitnija. Ali kad ste većinom složni oko toga da razredna nastava sa pojačanim predmetima i prvostupnici (ispričavam se jer sam vjerojatno nekoga i zaboravila) ne bi trebali predavati matematiku nigdje, dajte onda i nekakav prijedlog za rješenje što s ljudima koji imaju tu struku... Ne zaboravite pritom da su i oni se trudili i učili jednako kao i vi da bi dobili svoju diplomu. Još pitanja za sve vas: Čemu onda postoje ti isti studiji? Čemu postoji preddiplomski studij recimo matematike i informatike,a ne postoji OBVEZA da se nastavi školovanje na diplomskom studiju(dakle, stavljeno je na izbor studentima da li će završiti samo 3 godine ili svih 3+2)? Što sa tim studijima? Zašto se ne ukinu programi 3+2 i jednostavno ne stavite da svaki fakultet traje 5 godina jer ne vidim svrhu te 3godine?\nS druge strane, razmislite zašto su neka zanimanja deficitarna? Sa nekih fakulteta izlazi stotine diplomiranih studenata svaku godinu, dok sa nekih izlazi puno manje...Koliko godišnje studenata izgubi godinu na tim fakultetima koja su deficitarna? Zbog čega, tj. zbog koga gube godine? Koliko studenata odlazi sa naših fakulteta u susjednu državu, jer im je ostao jedan ispit koji ne mogu riješiti na tom fakultetu? Neki su zaboravili da su i oni bili nekad studenti i da nije sve crno-bijelo. \nZnam da neke stvari nisu fer, ali ne možemo se praviti da razredna nastava s pojačanim predmetima, te prvostupnici ne postoje. Treba postojati hijerarhija pri zapošljavanju, ali nisam zato da se pravimo da ti ljudi ne postoje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[354,"Paula Novaković","Članak 5.,\n13. Matematika","Smatram da treba dodati magistar EDUKACIJE matematike i fizike, a ne samo magistar matematike i fizike. Isto tako mislim da kod diplomiranog inženjera matematike treba dodati uz uvjet da položi pedagoške predmete. Odnosno, to bi trebao biti uvjet za sve koji nisu završili profesorski smjer na pmf-u. Isti uvjet bih dodala i za prvostupnike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[355,"Paula Novaković","Članak 5.,\n13. Matematika","Treba OBAVEZNO izbrisati ovaj dio da su s profesorima matematike izjednačeni diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematike i magistri edukacije fizike i filozifije. Ja sam sigurna da oni znaju gradivo osnovne škole, ali znaju ga i učenici kada završe MIOC, sigurna sam da znaju i diplomirani arhitekti, geodeti ali nisu zbog toga kompetentni za predavanje u školi. S ovakvim zakonom možete slobodno i ukinuti fakultet pmf jer nema smisla upisati tako težak fakultet kada možete završit za učiteljicu s pojačanom matematikom i raditi isti posao. Ovaj dio za magistra fizike i filozofije ne treba ni komentirati, nadam se da je svima jasno da to nema smisla. Ja, sa zvanjem magistar edukacije matematike smatram se jednako tako kompetentnom za biti učiteljica, nastavnica fizike, pa dobro mi je išla i kemija...najbolje bi bilo da ukinemo fakultete pa predajemo što nam padne na pamet jer se ovo svodi na to. I onda se čudimo kako imamo tako oše učenike, pa kako ih nećemo imati kada im predaju profesori kojima je najteži zadatak iz matematike na fakultetu u rangu s prosječnim zadatkom srednjoškolca u gimnaziji. Molim Vas, ne budite smiješni, poštujte našu struku jer je ovo što se predložili zbilja lakrdija. I pogledajte samo tko su oni koji se slažu s Vama, pa naravno samo učitelji jer su oni ispali najpametniji, izabrali su lagan fakultet i sada se rugaju svima nama koji smo itekako učili da bismo došli do svoje diplome, a imaju i zašto.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[356,"Marina G.","Članak 5.,\n13. Matematika","Ne slažem se s brisanjem \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\". Smatram da su dovoljno kompetentni za rad u predmetnoj nastavi. Taj studij je postojao, ljudi su diplomirali i ne bi bilo u redu sada odlučivati o njihovim sudbinama na ovakav način. U slučaju uvođenja dodatnog školovanja takvim zaposlenicima, zanima me tko bi to trebao financirati?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[357,"Ina Pendić","Članak 5.,\n13. Matematika","Slažem se sa svime što je naveo Odjel za Matematiku, Sveučilište u Rijeci:\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika:\n\n1. Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. \n\nObrazloženje:\nSmatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. \n\n2. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“.\n\nObrazloženje:\nS obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“.\n\n3. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \n\nObrazloženje:\nSmatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika:\n\nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku potrebnog dodatnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja.\n\nObrazloženje:\nDiplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje potrebno za rad u školi.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika:\n\nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika.\n\nObrazloženje:\nSmatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi. U tom smislu izražavamo svoje neslaganje s odredbom članka 105. stavka 6. točke c) Zakona koja omogućuje zapošljavanje prvostupnika na poslovima nastavnika matematike u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[358,"Sanja Bimbi","Članak 5.,\n13. Matematika","Slažem se sa Sandrom Božić:\nBrisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\" koji nikako ne može biti u natječaju izjednačen s profesorom matematike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[359,"Sandra Božić","Članak 5.,\n13. Matematika","Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\" koji nikako ne može biti u natječaju izjednačen s profesorom matematike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[360,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 13. Matematika , c) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n - bachelor matematike i fizike - 240 ECTS bodova (pedagoški)\nNaime, to je akademski naziv stečen na tuzemnim i inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa nastavničkog smjera Matematika i fizika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[361,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 13. Matematika , a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\ntreba da sadrži akademski naziv:\n- magistar matematike i fizike – 300 ECTS bodova (pedagoški) \nNaime, to su akademski nazivi stečeni na tuzemnim i na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa (nastavničkog).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[362,"Martina Lelak","Članak 5.,\n13. Matematika","Poštovani, javljam se u vezi jučerašnjeg očitovanja PMF-a kojim navedeni smatra da se dopunsko pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje može steći isključivo na fakultetima, odnosno sveučilišnim odjelima koji imaju dopusnice za izvođenje sveučilišnih diplomskih i sveučilišnih integriranih nastavničkih studija odgovarajuće struke; da se inicijalna licenca za zvanje učitelja ili nastavnika pojedinog predmeta smije steći isključivo polaganjem stručnog ispita iz tog predmeta te; da se u završnim i prijelaznim odredbama osobama koje su zatečene na radnim mjestima za koje nemaju potrebne kompetencije u skladu s predmetnim Pravilnikom omogući rok ne duži od pet godina u kojemu moraju steći potrebne kvalifikacije. Ukoliko bi ovo u budućnosti postalo pravno važeće, a sukladno tome trebala bih steći navedeno, zanima me tko će snositi troškove navedenog? S poštovanjem, Martina Lelak, učiteljica razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika s 12 godina radnog iskustva na mjestu učitelja matematike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[363,"Hrvatsko matematičko društvo","Članak 5.,\n13. Matematika","Hrvatsko matematičko društvo\nBijenička 30\n10000 Zagreb\n\nZagreb, 25. veljače 2016.\n\n\nPrilog otvorenom javnom savjetovanju o nacrtu PRAVILNIKA O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU\n\nHrvatsko matematičku društvo kao krovna strukovna organizacija svih matematičara u Republici Hrvatskoj uključuje se u otvoreno javno savjetovanje vezano uz vrtu obrazovanja učitelja i nastavnika matematike. Temeljna načelo na kojem se zasniva naš prilog javnom savjetovanju jest činjenica da dugoročno osiguranje kvalitete obrazovanja nastave matematike mogu osigurati jedino nastavnici koji su kompetentni u području matematike kao akademskoj disciplini te u području metodike nastave matematike. Stoga smatramo da pravilnik treba nužno doraditi jer u  mnogim svojim dijelovima  ne nudi garancije da će osoba koja posjeduje neka od navedenih obrazovanih razina prema nacrtu pravilniku ima navedene kompetencije. Posebno želimo naglasiti da je dvojben onaj dio pravilnika koji se odnosi na nastavu matematike i informatike u višim razredima osnovne škole. Sukladno tome želimo istaknuti da nacrt Pravilnika treba mijenjati u sljedećim segmentima:\n1. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike\n2. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike\n3. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike\n4. sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike i informatike\nPrijedlog:  brisati u potpunosti jer navedeni prvostupnici ne posjeduju odgovarajuću razinu naobrazbe  koja garantira kompetentnost niti u području matematike kao akademske discipline niti području metodike nastave matematike.\n5. diplomirani inženjer matematike\n6. magistar/magistra matematike\n7. magistar/magistra računarstva i matematike\nPrijedlog: nadopuniti tekstom „uz obavezno pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanjem (60 ETCS) pri čemu na metodiku nastave matematike otpada barem 30 ECTS bodova ostvarenih na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“ jer gore navedene razine obrazovanje u svojim programima ne posjeduju nikakvo pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanjem .  \n8. diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika\nPrijedlog: brisati u potpunosti jer učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika nemaju kompetencije u području matematike kao akademske discipline, a upitna je razina naobrazbe  u području metodike nastave matematike. Eventualno se diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika može izjednačiti s razinama obrazovanja u stavcima 9. do 21. ako bi se kao dodatni uvjet od 60 ECTS bodova ostvarenih na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike. U tih 60 ECTS bodova na metodiku nastave matematike otpada 30 ECTS bodova, a ostalih 30 ECTS bodova odnose na neke temeljne sadržaje iz područja matematike kao akademske discipline. \nTakođer važno je istaknuti da predloženi nacrt pravilnika je prepun i grešaka formalne prirode. Tako je,  na primjer, u potpunosti neujednačeno navođenje nazivlja za oba spola. No navodimo i jedan prijedlog poboljšanja teksta:\n• nepotrebno je kod  nazivlja magistar edukacije matematike, magistar edukacije matematike i informatike, magistar edukacije matematike i fizike te magistar fizike i matematike  u desnoj koloni išta pisati\n 23. magistar/magistra edukacije fizike i filozofije \nPrijedlog: brisati u potpunosti jer magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema kompetencije u niti području matematike kao akademske discipline niti u području metodike nastave matematike. \nTakođer važno je istaknuti da predloženi nacrt pravilnika je prepun i grešaka formalne prirode. Tako je,  na primjer, u potpunosti neujednačeno navođenje nazivlja za oba spola. No navodimo i jedan prijedlog poboljšanja teksta:\n• nepotrebno je kod  nazivlja magistar edukacije matematike, magistar edukacije matematike i informatike, magistar edukacije matematike i fizike te magistar fizike i matematike  u desnoj koloni išta pisati\n\nNa kraju ističemo da Hrvatsko matematičko društvo podržava sve ostale priloge ovom javnom savjetovanju koje je na istim temeljima posvećeno svim drugim predmetima prema nastavnim planovima u osnovnim i srednjim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[364,"Tomislav Pavlović","Članak 5.,\n13. Matematika","Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika, dodati kao kompetentnu osobu za predavača predmeta matematika magistra edukacije fizike i informatike pošto je on isto kompetentan kao magistar edukacije fizike i infomatike da predaje matematiku u osnovnoj školi .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[365,"Sveučilište u Rijeci","Članak 5.,\n13. Matematika","U Članku 5., stavak 1. točke 13.a) Nacrta Pravilnika:\n\n1. Brisati „diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika“. \n\nObrazloženje:\nSmatramo da navedena kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje. \n\n2. Umjesto „magistar/magistra matematike i fizike“ treba pisati „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“.\n\nObrazloženje:\nS obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“.\n\n3. Brisati „magistar/magistra edukacije fizike i filozofije“. \n\nObrazloženje:\nSmatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.b) Nacrta Pravilnika:\n\nZa diplomirane inženjere matematike, magistre matematike i magistre računarstva i matematike, treba dodati naznaku potrebnog dodatnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja.\n\nObrazloženje:\nDiplomirani inženjeri matematike, magistri matematike i magistri računarstva i matematike nemaju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje potrebno za rad u školi.\n\n\nU Članku 5., stavak 1. točke 13.c) Nacrta Pravilnika:\n\nBrisati sve kvalifikacije navedene u Članku 5., stavak 1. točki 13.c) Nacrta Pravilnika.\n\nObrazloženje:\nSmatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi. U tom smislu izražavamo svoje neslaganje s odredbom članka 105. stavka 6. točke c) Zakona koja omogućuje zapošljavanje prvostupnika na poslovima nastavnika matematike u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[366,"Slavko Markušić","Članak 5.,\n13. Matematika","Dakle Prirodoslovno matematički fakultet i učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika smatra nestručnim i nedostojnim za predavanje matematike u OŠ.  Naravno da oni mogu izraziti svoje mišljenje i favorizirati  kadar koji oni školuju , što je i razumljivo ali  važeći PRAVILNIK  O DOPUNI PRAVILNIKA O STRUČNOJ SPREMI I PEDAGOŠKO-PSIHOLOŠKOM OBRAZOVANJU UČITELJA I STRUČNIH SURADNIKA U OSNOVNOM ŠKOLSTVU (NN 56/2001.) kaže upravo suprotno , odnosno da učitelji RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta matematika mogu u OŠ predavari odgovarajući predmet (matematika). Kad Ministarstvo uvažilo njihovu primjedbi i svi matematičari školovani na Učiteljskim fakultetima preko noći bi postali nestručni. \n\"Pojačani\" matematičari javite se i kontrirajte  ovoj netočnoj tvrdnji o Vašoj nestručnosti.  Još se stignete i Vi očitovati .\nTakođer je potrebno da se u ovu raspravu POD HITNO uključi i Učiteljski fakultet koji je školovao  \"pojačane\" matematičare i ostale . Ispada da su otškolovali hrpu nestručnog kadra koji radi u osnovnim školama 15 godina i svojim radom prijeti urušavanju kompletnog sustava kvalitete nastave matematike i ostalih predmeta koje predaje kadar s Učiteljskog fakulteta. Stvarno velika panika!\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[367,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n13. Matematika","Predmet 13. Matematika\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• nastavnik matematike: Iza „koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine“ dodati  nastavak „na jednopredmetnom ili dvopredmetnom studiju“. Naznačena dopuna nužna je radi pojašnjenja budući da su se na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali i dvopredmetni nastavnici matematike i još jednog predmeta, najčešće fizike.\n• diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom matematika nemaju kompetencije u području matematike kao akademske discipline niti u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Program njihovog studija orijentiran je na primarno obrazovanje, a ne na predmetnu nastavu matematike. Uz to, prema postojećoj zakonskoj regulativi i djelatnoj praksi takvi učitelji inicijalnu licencu za rad u osnovnoj školi ne stječu polaganjem stručnog ispita za stjecanje zvanja učitelja matematike, već za stjecanje zvanja učitelja razredne nastave.\n• magistar/magistra matematike i fizike: Potrebno je dopuniti riječju „edukacije“, tako da glasi „magistar/magistra edukacije matematike i fizike“, što je akademski naziv koji se stječe završetkom integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija Matematika i fizika; smjer: nastavnički na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije fizike i filozofije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema kompetencije u području matematike kao akademske discipline niti u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi.\n• magistar/magistra edukacije fizike i matematike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Odjelu za matematiku Sveučilišta u Rijeci.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\nSmatramo da je desni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer matematike\n• magistar/magistra matematike\n• magistar/magistra računarstva i matematike\npotrebno dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje u području matematike mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje matematike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz matematičko obrazovanje u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike i informatike.\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e (edukacije) matematike (i fizike/informatike) nemaju dovoljne kompetencije u području matematike kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave matematike, nužne za kvalitetno poučavanje matematike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi matematike u osnovnoj školi. Studijski programi su dostupni na mrežnim stranicama Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Splitu, Odjela za matematiku Sveučilišta u Rijeci i Odjela za matematiku Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku, a cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela u polju matematike uopće moguća. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave matematike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[368,"Marina Crvelin","Članak 5.,\n13. Matematika","Kako magistar/magistra filozofije i fizike može predavati matematiku? Da niste pogriješili pri pisanju teksta pa umjesto pod fiziku ih stavili ovdje, jer tamo ih niste naveli, pa ispravite to!? I gdje ima taj fakultet u RH?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[369,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n13. Matematika","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke 13. Nacrta Pravilnika\n\n1.diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika :\nNa temelju analize programa studija kojim se stječe naziv Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika (informatika) smatramo da ta kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih (informatičkih) kompetencija za izvođenje nastave matematike (informatike) u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje.\n2. magistar/magistra matematike i fizike \nS obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“, tj. magistar/magistra edukacije matematike i fizike\n3. magistar/magistra edukacije fizike i filozofije\nSmatramo da magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija da predaje matematiku u osnovnoj školi.\n\n4.  sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike i fizike\n\nU Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica („Narodne novine“ br. 50/2015.) koji je donio Rektorski zbor:\nAkademski naziv Sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike ne postoji.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[370,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n13. Matematika","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Matematika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[371,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n13. Matematika","- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike i fizike (Matematika i fizika)\nU Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (NN br. 50/15.), koji je donio Rektorski zbor, akademski naziv Sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike ne postoji.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[372,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n13. Matematika","c) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona:\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  edukacije matematike i fizike\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  matematike i informatike\nKoristimo ovu priliku kako bi izrazili svoje neslaganje s odredbom članka 105. stavka 6. točke c) Zakona koja omogućuje zapošljavanje prvostupnika matematike na poslovima nastavnika matematike u osnovnoj školi, na neodređeno vrijeme. Naime, smatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija za izvođenje nastave matematike u osnovnoj školi. Spomenutu zakonsku odredbu smatramo prikladnom u slučaju nedostupnosti adekvatnih kadrova uz potpisivanje ugovora o radu na određeno vrijeme. Navedeni stav  možemo argumentirati vrlo opširno ukoliko bude potrebno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[373,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n13. Matematika","- magistar/magistra edukacije fizike i filozofije (Fizika i filozofija: smjer nastavnički) - Ne slažemo se jer magistar/magistra edukacije fizike i filozofije nema dovoljno matematičkih kompetencija da predaje matematiku u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[374,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n13. Matematika","- magistar/magistra matematike i fizike (Matematika i fizika: smjer nastavnički) - S obzirom na to da je navedeni studij nastavnički, akademski naziv treba sadržavati riječ „edukacije“. Trebalo bi provjeriti da nije slučajno štamparska pogreška.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[375,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n13. Matematika","- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika - Ne slažemo se jer je prvotni prijedlog bio da se ovaj slučaj dopusti samo u razrednoj nastavi, no trenutno važeći članak 105. stavak 6. Zakona, ne razlikuje predmetnu nastavu pri razrednoj nastavi od predmetne nastave u višim razredima, stoga pruža mogućnost zloupotrebe. Na temelju analize programa studija kojim se stječe naziv Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika (informatika) smatramo da ta kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih (informatičkih) kompetencija za izvođenje nastave matematike (informatike) u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[376,"ALEN PALIJAŠ","Članak 5.,\n13. Matematika","Nikad nisam čuo za dvopredmetni studij fizike i filozofije. To su dva različita područja koja se studiraju na dvije različite visokoškolske ustanove. U Hrvatskoj se, koliko znadem, ne mogu kombinirati studiji  kao što je to u ovom slučaju navedeno, kombinacija prirodnih i humanističkih znanosti. Ova stavku je potrebno ukloniti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[377,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n13. Matematika","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKI 13.i 13.b) trebalo bi dodati naznaku potrebnog dodatnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja za magistre i inženjere matematike, odnosno računarstva i matematike.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst u rubrici potrebnog smjera/obrazovanja u Pravilniku trebao bi glasiti: \"diplomirani inženjer matematike\", odnosno \"magistar/magistra matematike\", odnosno \"magistar/magistra računarstva i matematike\" odnosno \"magistar/magistra matematike i fizike - \"s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)\".\nVAŽNA NAPOMENA: Logično je da se pedagoške kompetencije traže od nastavnika u srednjim školama jer se radi o nastavnicima u odgojno-obrazovnom procesu i radu s djecom; zato je još logičnije, i samo po sebi razumljivo, da pedagoške kompetencije još više trebaju učitelju koji radi s još mlađom djecom od one u srednjim školama - s učenicima viših razreda osnovne škole. Za učitelje osnovne škole pedagoške kompetencije još su važnije od samog stupnja stručnih kompetencija jer se radi o ODGOJNO-obrazovnom procesu s djecom na mlađim uzrastima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[378,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n13. Matematika","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ovo zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlja iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[379,"Vladimir Marjanović","Članak 5.,\n13. Matematika","Pod a) zadnji red piše \"magistar/magistra edukacije fizike i filozofije\". Pretpostavljam da je to stavljeno omaškom?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[380,"Milka Ivanlić","Članak 5.,\n14. Informatika","Diplomirani sam učitelj s pojačanim programom iz predmeta informatika te informatiku predajem u osnovnoj školi. Smatram da se ovo zvanje treba nalaziti na popisu zvanja koja mogu predavati informatiku u osnovnoj školi jer osobe s navedenim zvanjem su itekako kompetentne za rad na mjestu učitelja informatike u osnovnoj školi što dokazuju svojom diplomom i stalnim stručnim usavršavanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[381,"Ana Budojević","Članak 5.,\n14. Informatika","U potpunosti sam protiv brisanja učitelja s pojačanim znanjem iz programa pojedinih predmeta iz ovog pravilnika. Kvaliteta poučavanja nije zajamčena isključivo završetkom pojedinog fakulteta. Svatko od nas, tko se odlučio biti učiteljem odabrao je i cjeloživotno učenje, a završetak fakulteta samo je prvi korak. Kvalitetno obrazovanje učenicima pružit će oni koji svoj posao obavljaju s ljubavlju i redovito se usavršavaju. Kako bi se zajamčila kvaliteta obrazovanja nužno je uvesti licenciranje i liječničku provjeru psihofizičke sposobnosti za rad! Svatko od nas iza sebe ima određene rezultate koji su izvrstan pokazatelj kompetentnosti!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[382,"Damir Poljak","Članak 5.,\n14. Informatika","Sam naziv magistar primarnog obrazovanja s modulom informatika govori da smo kompetentni za rad u OŠ jer imamo odslušanih i položenih pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkih kolegija jako puno i sam Učiteljski fakultet nas priprema za rad s učenicima u OŠ. Također smo imali i Metodiku informatike te smo održavali nastavu informatike u OŠ kroz javne i individualne satove.\nAko je MZOS dalo dopusnicu Učiteljskom fakultetu za izvođenjem nastave informatike u OŠ, a iz dopunske isprave je vidljivo da možemo predavati informatiku od 1. do 8. razreda OŠ ne vidim zašto bismo sada bili izostavljeni iz novog Pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[383,"SLAVICA HORVAT","Članak 5.,\n14. Informatika","Učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta informatika, kao i drugih predmeta je i više nego kompententan za rad u osnovnoj školi i predmetnoj nastavi. Za vrijeme svog studija odslušao je i odradio svu metodiku, metodologiju i potrebnu praksu. Ne vidim niti jedan konkretan razlog za brisanje Učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta informatike tako i drugih predmeta osim osobnih i pojedinačnih stavova. Ako smatrate da netko u Vašoj školi ili okolini ne radi dobro svoj posao i samim time ga povezujete s određenim fakultetom radije budite čovjek i kolega ite mu pomognite da se usavršava i savjetom ga VI (veliki znalci i metodičari) usmjerite. PROTIV BRISANJA UČITELJA RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMIM IZ NASTAVNOG PREDMETA INFORMATIKE, MATEMATIKE, HRVATSKOGA JEZIKA, LIKOVNE KULTURE, NJEMAČKOGA JEZIKA, ENGLESKOGA JEZIKA,","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[384,"Josipa","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani,\npročitala sam razno razne komentare i odlučila napisati sljedeće:\nKako netko može tražiti da se izbrišu svi prvostupnici smatrajući da oni nisu kompetentni za rad u školi? Da li su po vama uopće kompetenti za rad igdje u \"svojoj struci\"(navodnici su tu pošto ne znam u koju struku bi nas svrstali uopće s obzirom da nas neki uopće ne priznaju)? Čemu onda postoji preddiplomski studij koji traje 3 godine? Zašto se onda umjesto programa 3+2 ne napravi 5+0 i problem svima riješen? Ali nije način da se itko pravi da prvostupnici ne postoje.\nTakođer isti ti prvostupnici možda(a većina jesu) nastavljaju studij nastavničkog smjera, ali istovremeno žele raditi jer možda drugačije ne mogu financirati studij. Prvostupnici sa PMF-a, nebitno iz kojeg grada, sigurno nisu degradiranje Vaše cijenjene struke, jer su se i za tu diplomu morali dobro potruditi i proliti puno znoja, a to govorim iz iskustva. Žao mi je što neki misle drugačije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[385,"Sandra Adžaga","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, \nsmatram da u članku 5., stavak 1. točke 14.b) Nacrta Pravilnika treba dodati: - diplomirani inženjer matematike, smjer računarstvo. Ako u pravilniku već postoji  - magistar/magistra računarstva i matematike, onda treba dodati i akademski naziv koji je bio prije uvođenja bolonjskog procesa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[386,"Branko Raičković","Članak 5.,\n14. Informatika","14. Informatika\nPoštovani\nPotrebno je nadopuniti:\n a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona: \n - nastavnik matematike | koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine i voditelj kompjuterske učionice (ZZŠ).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[387,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 14. Informatika ,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivima:\nkod  a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n- magistar informatike i tehnike (nastavnički)\ni\nkod b) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\n- magistar inženjerske informatike – 300 ECTS bodova \nUz ovo zvanje potrebna je i stečena pedagoško-psihološka naobrazba.\nNaime, to su akademski nazivi stečeni na tuzemnim i na inozemnim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[388,"Adela Stilin","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani,\nsmatram da nije u redu da se zahtijeva brisanje magistara primarnog obrazovanja s modulom informatika iz stavka 14., članka 5. jer smo uz diplomu na kojoj piše magistar/magistra primarnog obrazovanja, dobili i dopunsku ispravu o studiju u kojoj su navedeni svi kolegiji koje smo slušali tijekom studija, njihov broj ECTS-a i ocjena. U toj istoj dopunskoj ispravi, u poglavlju 5. UPORABA KVALIFIKACIJE, 5.2. Profesionalni status piše: “Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag. prim. educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu informatike u cijeloj osnovnoj školi. Magistra/magistar primarnog obrazovanja s informatikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole. Zapošljavanje je usmjereno prema osnovnim školama i ostalim institucijama u području odgoja i obrazovanja djece osnovnoškolske dobi.”\nTakođer, u poglavlju 4. PODACI O SADRŽAJU KVALIFIKACIJE I USPJEHU, 4.2 Zahtjevi studija i ishodi učenja istaknute su dodatne kompetencije stečene na modulu informatika. Te dodatne kompetencije u potpunosti zadovoljavaju uvjete (domene) nove kurikularne reforme - e-društvo, digitalna pismenost i komunikacija, informacije i digitalna tehnologija, računalno razmišljanje i programiranje.\nBudući da je Ministarstvo obrazovanja i sporta izdalo dopusnice fakultetima za obrazovanje magistara primarnog obrazovanja s modulom informatika, nije u redu da se ljudima koji su završili navedeni studij onemogući rad u osnovnoj školi. Smatram da trebaju u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu ostati u stavku 14., članka 5. (točnije  članku 105. stavka  6. točke a Zakona o odgoju i obrazovanju).\nTakođer želim dodati da je naziv studijskog programa: Integrirani preddiplomski i diplomski učiteljski studij i da smo tijekom studija imali Metodiku informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[389,"Krešimir Varga","Članak 5.,\n14. Informatika","Članak 5. – stavak 14. (Informatika) –  točka a)\nUvrštavanje sljedećih zvanja:\n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika te\n- magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika)\nu navedenu kategoriju u potpunosti je oprečno s odredbama članka 105. – stavka 6. – točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama po kojem „poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog studija“.\nPolaznici koji su stekli navedena zvanja nisu završili studijski program nastavničkog smjera ODGOVARAJUĆEG nastavnog predmeta, niti imaju minimalne stručne kompetencije u području informatike za izvođenje predmetne nastave u višim razredima osnovne škole (opseg ECTS bodova informatičkih predmeta na učiteljskim fakultetima je daleko manji od ukupnog broja ECTS-a za jednu studijsku godinu), što je vidljivo iz dostupnih nastavnih planova i programa navedenog studija.\n\nČlanak 5. – stavak 14. (Informatika) –  točka b)\nUzevši u obzir članak 105. – stavak 6. – točka b) Zakona, u okviru pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja, polaznici bi trebali položiti i metodiku odgovarajućeg nastavnog predmeta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[390,"Edita Brljak","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, magistar/magistra primarnog obrazovanja s modulom informatika i diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika svakako trebaju ostati u Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu u članku 5. stavka 14. (sukladno članku 105. stavka 6.točke a Zakona o odgoju i obrazovanju) jer imaju sva potreba znanja i kompetencije za izvođenje nastave informatike od 1. do 8. razreda OŠ što je vidljivo iz dopunske isprave dobivene od strane fakulteta. Nepravedno ih se želi diskriminirati neutvrđeno tvrdeći da nisu dovoljno kompetentne. Smatram da titula nije sama po sebi najvažnija, nego učitelj kao osoba koji treba biti motiviran, željan i voljan svoje znanja prenijeti učenicima i razvijati njihove potencijale.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[391,"Nenad Frouth","Članak 5.,\n14. Informatika","Profesori politehnike (ranije PTO-a) bili su nositelji uvođenja izbornog predmeta \"Informatika\" proizašlog iz predmeta \"Tehnička kultura\" u osnovnim školama prije dvadesetak godina. Stekli se solidne kompetencije na studiju, a zatim se uz dugogodišnje radno iskustvo i redovno stručno usavršavali. Od samih začetaka pojave informatičke tehnologije u školama do danas korišteni su i kao volonteri na poslovima održavanja informatičkih učionica i cjelokupne informatičke opreme i mrežne infrastrukture u školama. Nerijetko su i svojim softverskim rješenjima unapređivali nastavu i olakšavali izvođenje administrativnih poslova u školi. Stoga smatram deplasiranim dovođenje u pitanje kompetencija profesora politehnike ili PTO-a za izvođenje nastave informatike u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[392,"BRANKO PLEADIN","Članak 5.,\n14. Informatika","S obzirom na to da u srednjim školama nastavu \"Računalstva\" može izvoditi \"diplomirani inženjer elektrotehnike\" te usporedbom programskog sadržaja informatike i računalstva u srednjoj školi s programskim sadržajem informatike u osnovnoj školi, smatram da je nužno u kadrovske uvjete uvrstiti i \"diplomirani inženjer elektrotehnike\", a ne samo \"diplomirani inženjer računalstva\". \nKao što piše u prijedlogu kadrovskih uvjeta za strukovne škole (dalje u ovom tekstu), u svim okvirnim nastavnim planovima i programima u Obrazovnom sektoru elektrotehnika i računalstvo propisani su kadrovski uvjeti. U tim programima za predmet \"Računalstvo\" kadrovski uvjeti definiraju \"diplomiranog inženjera elektrotehnike\" bez obzira na završeni smjer. Samim time što je program nastave informatike i računalstva u srednjoj školi opsežniji i napredniji, ne vidim razloga zašto bi u ovom slučaju \"diplomirani inženjer elektrotehnike\" bio izostavljen. Uostalom, programski sadržaji koje propisuju okvirni planovi i programi za predmet \"Informatika\" u osnovnoj školi traže učiteljske kompetencije koje imaju i \"diplomirani inženjer elektrotehnike\" i \"diplomirani inženjer računalstva\", budući da je na prve 2 godine studija i za jedno i za drugo zvanje jednak (ili vrlo sličan) program fakultetskog obrazovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[393,"Saša Mladenović","Članak 5.,\n14. Informatika","Zvanja koja se navode \n- profesor politehnike, \n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika te \n- magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom informatika)\n\nnisu u skladu sa odredbama Članka 105. stavka 6. točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi s obzirom da polaznici nisu završili studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija. \nNavedeni završeni studijski programi nisu koncipirani kao dvopredmetni studiji struka ili kao nastavnički studiji odgovarajućeg nastavnog predmeta.\nUvidom u dostupne programe, te njihovom analizom, vidljivo je kako je opseg ECTS bodova predmeta struke (informatike) manji od broja ECTS-a za jednu studijsku godinu Zakonom propisane razine obrazovanja nastavnika odgovarajućeg nastavnog predmeta.\nS obzirom da se u desnom stupcu izrijekom navode i studijski programi, potrebno je sustavno analizirati studijske programe koji se trenutno izvode ili su se izvodili u Republici Hrvatskoj jer navedeni popis ne sadrži sve relevantne studijske programe. \nS obzirom da se u desnom stupcu izrijekom navode i studijski programi, potrebno je sustavno analizirati studijske programe koji se trenutno izvode ili su se izvodili u Republici Hrvatskoj jer navedeni popis ne sadrži sve relevantne studijske programe. \n\nStjecanje potrebnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja s najmanje 55 ECTS-a nužno je urediti i ujednačiti. Za održavanje predmetne nastave polaznici trebaju obavezno odslušati i polagati metodiku nastave predmeta i to isključivo pri visokim učilištima koji su akreditirani za izvođenje studijskih programa nastavničkog usmjerenja predmetne struke. Samo u slučajevima kada u Republici Hrvatskoj ne postoji akreditirano visoko učilište za izvođenje studijskog programa nastavničkog usmjerenja predmeta (koji se primjerice izvode u nekim strukovnim školama) stjecanje potrebnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja s najmanje 55 ECTS-a može organizirati i drugo akredirirano visoko učilište.\n\nOpisani postupak doveo bi do ujednačavanja kvalitete u navedenom području. \n\nNavedeni postupak treba primijeniti i na predmet informatika, koji za razliku od primjerice predmeta: matematika, strani jezici, fizika, likovni odgoj i drugih nije reguliran na navedeni način.\n\nUz navođenje odgovarajuće vrste obrazovanja, treba jasno odrediti uvjete za pristupanje polaganju stručnih ispita za predmetnog nastavnika. \nPovjerenstva za stručne ispite pri AZZO-u imaju različitu praksu.\n\nPosebno se ističe problem predmeta informatika koji je i u ovom slučaju diskriminiran u smislu da praksa dokida potrebu za provođenjem studijskih programa nastavničkog smjera informatika bilo kao jednopredmetnog ili kao dvopredmetnog studijskog programa.\n\nUključivanje osoba s razinom obrazovanja navedenom u Članku 105. stavak 6. točka c) u sustav obrazovanja treba biti iznimka i to kao privremena mjera, bez mogućnosti polaganja stručnog ispita jer se prema načelu pravne sigurnosti osobe koje su u sustavu obrazovanja zatečene u određenom statusu štite. Navedenim se legaliziraju nestručne zamjene što bi mogao biti poseban problem kod deficitarnih nastavničkih zanimanja, a čime se opet dokida potreba za provođenjem diplomskih studija nastavničkog usmjerenja.\nUmjesto navedenog predlaže se dati rok od primjerice 3 godine u kojima bi zaposlena osoba trebala završiti odgovarajući diplomski studij, a sukladno predmetu za čije je održavanje zadužena. Umjesto dvije godine koliko regularno traje diplomski studij predlaže se tri jer se radi o osobama koje su zaposlene pa se imaju tretirati kao izvanredni studenti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[394,"Odsjek za informacijske i komunikacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n14. Informatika","Sukladno članku 105. stavak 6. točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 152/14) poslove nastavnika informatike može obavljati magistar/magistra edukacije informacijskih znanosti, studij Informacijske znanosti: smjer nastavnički (mag.educ.inf).\nTakođer poslove učitelja predmetne nastave informatike u osnovnoj školi može obavljati profesor informatologije sukladno članku 105. stavka 6 točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 152/14) te zbog toga je nužno pridodati popisu navedenu predbolonjsku kvalifikaciju.\n\nPrema članku 105. stavak 6. točka b).  poslove učitelja predmetne nastave informatike sukladno navedenom zakonu u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je stekla predbolonjsku kvalifikaciju diplomiranog informatologa uz naknadno stjecanje pedagoških kompetencija.\n\nSukladno članku 105. stavak 6. točka c) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila „preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije...“ \nSukladno ovoj točki poslove nastavnika informatike može obavljati sveučilišni prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) informacijskih znanosti (univ. bacc. inf.) kako glasi akademski naziv prema Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica (NN 50/2015).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[395,"Fakultet organizacije i informatike","Članak 5.,\n14. Informatika","Članak 105. stavak 6. točka a):\nZvanja \n• profesor politehnike, \n• diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika te \n• magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom informatika)\nnisu u skladu sa odredbama Članka 105. stavka 6. točke a) Zakona jer polaznici nisu završili studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija. Završeni studijski programi nisu koncipirani kao dvopredmetni studiji  struka. Uvidom u programe može se vidjeti opseg ECTS bodova predmeta struke (informatike) manji od broja ECTS-a za jednu studijsku godinu.\nS obzirom da se u desnom stupcu navode i studijski programi, predlažemo da se uz zvanje: „magistar/magistra edukacije  informatike“ unese i naziv studijskog programa koji se izvodi na Fakultetu organizacije i informatike: Informatika u obrazovanju.\n\nČlanak 105. stavak 6. točka b):\nS obzirom da se u desnom stupcu navode i studijski programi, predlažemo da se:\n- uz zvanje: „diplomirani informatičar“ unese naziv studijskog programa:  Informacijski sustavi; \n- uz zvanje „magistar/magistra informatike“ unese naziv studijskih programa: Informacijsko i programsko inženjerstvo, i Baze podataka i baze znanja;\n\nStjecanje potrebnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije) trebalo bi urediti i ujednačiti. Za nastavu informatike bi polaznici trebali obavezno odslušati i polagati metodiku nastave informatike i to na fakultetima koji izvode studijske programe nastavničkog usmjerenja te struke. Jedino se tako može ujednačiti kvaliteta u tom području. Za predmete matematika, strani jezici, fizika, likovni i ostale to nije u pitanju – jedino kod informatike to nije uređeno iako postoji metodika nastave informatike!\nUz navođenje odgovarajuće vrste obrazovanja, trebalo bi jasno odrediti tko može polagati stručni ispit za nastavnika predmeta. Povjerenstva za struče ispite pri AZZO-u imaju različitu praksu. Predmet informatika je i u ovom segmentu diskriminiran.\n\nČlanak 105. stavak 6. točka c):\nS obzirom da se u desnom stupcu navode i studijski programi, predlažemo da se:\n- uz zvanje: „sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  informatike“  unese naziv studijskog programa:  Organizacija poslovnih sustava.\n\nUključivanje osoba s razinom iz Članka 105. stavak 6. točka c) u sustav obrazovanja bi trebalo biti iznimka i svakako u statusu na ograničeno vrijeme trajanja, bez mogućnosti polaganja stručnog ispita. Ove su primjedbe dane imajući u vidu da su Završnim i prijelaznim odredbama ovog Pravilnika zaštićene osobe koje su u sustavu obrazovanja zatečene u određenom statusu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[396,"Enes Bektešević","Članak 5.,\n14. Informatika","U kvalifikacije za učitelje informatike treba dodati: Učitelji koji imaju potvrdu o osposobljenosti učitelja za vođenje informatičke učionice i rad s računalima u osnovnoj školi koju je izdao Zavod za unapređivanje školstva, nakon položenog ispita pred njihovim ispitnim povjerenstvom. Tkđ smatram da svi učitelji tehničkih fakulteta čija je satnica kolegija informatičkih znanosti ekvivalentna satnici kolegija navednih zvanja u prijedlogu pravilnika uz odgovarajuću pedagošku naobrazbu jesu stručni za poučavanje informatike u osnovnoj školi.\nnpr. ja sam diplomirani inženjer elektrotehnike i osposobljeni učitelj za vođenje informatičke učione, a  po Vašim navedenim kvalifikacijama ne mogu više predavati informatiku u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[397,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n14. Informatika","6. Također, smatramo da je potrebno dodati i zvanja magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz dokaz o položenoj Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičkoj izobrazbi.\nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja informatike, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[398,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n14. Informatika","1.profesor politehnike, magistar/magistrica informatologije:\nSmatramo da navedene struke treba izbaciti jer ne sadrže dovoljan broj informatičkih kompetencija.\n\n2. diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika, magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika) :\nNa temelju analize programa studija kojim se stječe naziv Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika (informatika) smatramo da ta kvalifikacija ne osigurava dovoljno informatičkih kompetencija za izvođenje nastave informatike u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje.\n\n3. magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije informatike:\nU Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica („Narodne novine“ br. 50/2015.) koji je donio Rektorski zbor:\nAkademski naziv sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica (baccalaureus/ baccalaurea) inženjer/ inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije informatike je netočno napisan – treba ispustiti zadnju riječ „informatike“.\n\n4. - sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka računalstva\nU Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica („Narodne novine“ br. 50/2015.) koji je donio Rektorski zbor:\nTreba popraviti naziv sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica (baccalaureus/ baccalaurea) inženjer/ inženjerka računalstva u sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica (baccalaureus/ baccalaurea) inženjer/ inženjerka računarstva.\n\n5. Smatramo da bi pod točku a) trebalo dodati Profesor Fizike i Tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[399,"Goran Hajdin","Članak 5.,\n14. Informatika","Iz Članka 5. stavak \"14. Informatika\" točka a) potrebno je izbaciti: profesor politehnike, diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika, magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika) te zanemariti sve komentare koji predlažu dodavanje različitih tehničkih i drugih usmjerenja koja nisu informatika jer NISU završili studij odgovarajućeg predmeta. Analizom pojedinih studijskih programa koji se provode na učiteljskim fakultetima koji obrazuju magistre primarnog obrazovanja s modulom informatika razvidno je da navedeni magistri imaju svega 38 ECTS-a unutar struke (\"informatičkih predmeta\") što je daleko ispod minimalnih kompetencija. Ukoliko se prihvate komentari koji upućuju na dodavanje tehničke struke (i slični) u područje informatike dodatno će se smanjiti kvaliteta nastavnog procesa.\n\nU sklopu točke b) trebalo bi definirati da za izvođenje nastave informatike nastavnici u sklopu PPDMO moraju položiti METODIKU NASTAVE INFORMATIKE.\n\nVezano uz točku c) mišljenja sam da osobama koje su završile samo prvostupničku razinu ne bi smjelo biti omogućeno trajno zapošljavanje u sustavu na neodređeno vrijeme.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[400,"Martina Boltižar","Članak 5.,\n14. Informatika","Imali smo metodiku informatike i razne kolegije kojima smo stekli kompetencije za rad. Kao učitelji razredne nastave (modul informatika) možemo predavati informatiku koja će ići od nižih razreda, kako nalaže kurikularna reforma.\nNADOPUNA \nMagistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika)/Učiteljski studij s modulom Informatika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[401,"Ivana Vargek","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, \nsmatram kako magistar/magistra primarnog obrazovanja s modulom informatika i diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika trebaju ostati u članku 5. stavka 14. Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (sukladno članku 105. stavka 6.točke a Zakona o odgoju i obrazovanju). Naime, gore navedeni tijekom svog studiranja slušaju brojne kolegije iz područja informacijskih i komunikacijskih znanosti koji im daju stručne kompetencije i znanja, što je navedeno i u njihovim dopunskim ispravama pod stavkom 5.2. profesionalni status: „Nositelj/nositeljica ove kvalifikacije ovlašten/ovlaštena je koristiti se zakonski zaštićenim akademskim nazivom magistar/magistra primarnog obrazovanja (mag.prim.educ.) i izvoditi razrednu nastavu te nastavu informatike u cijeloj osnovnoj školi. Magistar/magistra primarnog obrazovanja s informatikom osposobljen/osposobljena je za kvalitetno planiranje, izvođenje i evaluaciju nastave i drugih oblika odgojno-obrazovnog rada s učenicima od 1. do 8. razreda osnovne škole.“ Također, u stavku 4.2. navedene su dodatne kompetencije stečene na modulu informatika. Isto tako, potrebno je naglasiti i određenu prednost magistara primarnog obrazovanja s informatikom iz područja psihologije, pedagogije i metodike koja su od iznimne važnosti za uspješno predavanje u osnovnim školama. Budući da fakultet ima odobrenje MZOS-a za izdavanje ovakvih diploma, smatram da je kontradiktorno da nas se izostavi iz stavke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[402,"Martina Mazalik","Članak 5.,\n14. Informatika","Uzevši u obzir obrazovanje i kompetencije koje se stječu na Grafičkom fakultetu kroz predmete kao što su  Informatika, Osnove računala  i programiranje, Multimedijske komunikacije, Web dizajn, ne postoji nikakva prepreka da se u Pravilnik, na osnovu Zakona, članak 105, stavak 6b, uvrste i magistri inženjeri grafičke tehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[403,"Zvonko Lovrić","Članak 5.,\n14. Informatika","Ako može u srednjoj školi, zašto ne može u osnovnoj školi predavati INFORMATIKU.\nPuni naziv je profesor proizvodno tehničkog odgoja, u Tk i sada predaje informatiku, počeli još sa DOS-om \nprofesor PTO*\n*uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom te osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[404,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n14. Informatika","Predmet 14. Informatika\nPrvi odjeljak (sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona) pogrešno je označen kao b), što bi u konačnom dokumentu trebalo ispraviti u a).\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• profesor fizike i tehnike s informatikom: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom informatika nemaju kompetencije u području informatike/informacijskih znanosti/računarstva kao akademskih disciplina niti u području metodike nastave informatike, nužne za kvalitetno poučavanje informatike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi informatike u osnovnoj školi. Program njihovog studija orijentiran je na primarno obrazovanje, a ne na predmetnu nastavu informatike. Uz to, prema postojećoj zakonskoj regulativi i djelatnoj praksi takvi učitelji inicijalnu licencu za rad u osnovnoj školi ne stječu polaganjem stručnog ispita za stjecanje zvanja učitelja informatike, već za stjecanje zvanja učitelja razredne nastave.\n• magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika): Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Magistri/e primarnog obrazovanja (s modulom Informatika) nemaju dovoljne kompetencije u području informatike/informacijskih znanosti/računarstva kao akademskih disciplina niti ikakve kompetencije u području metodike predmetne nastave informatike, nužne za kvalitetno poučavanje informatike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi informatike u osnovnoj školi. Program njihovog studija orijentiran je na primarno obrazovanje, a ne na predmetnu nastavu informatike. Uz to, prema postojećoj zakonskoj regulativi i djelatnoj praksi takvi učitelji inicijalnu licencu za rad u osnovnoj školi ne stječu polaganjem stručnog ispita za stjecanje zvanja učitelja informatike, već za stjecanje zvanja učitelja razredne nastave.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\n• diplomirani inženjer matematike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Odgovarajući desni stupac tablice potrebno je dopuniti tekstom „usmjerenja: Računarstvo, Matematička statistika i računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo“. Stručne/akademske kompetencije u području računarstva/informatike diplomiranih inženjera matematike navedenih usmjerenja više su nego dovoljne za kvalitetno vođenje predmetne nastave informatike u osnovnoj školi, a akademski naziv diplomiranog inženjera matematike računarskog usmjerenja ekvivalentan je akademskom nazivu magistra/magistre računarstva i matematike.\nSmatramo da je desni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer matematike\n• diplomirani informatičar\n• diplomirani inženjer računarstva\n• magistar/magistra informatike\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka računarstva\n• magistar/magistra računarstva i matematike\n• magistar/magistra informacijskih znanosti\n• magistar/magistra informatologije\n• magistar/magistra informatike\n• magistar/magistra politehnike i informatike\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije\npotrebno dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko – metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave informatike/računarstva i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera informatike/računarstva“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje u području informatike/računarstva mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u odgovarajućem području i polju znanosti budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz informatičko/računarsko obrazovanje u predmetnoj nastavi informatike u osnovnoj i srednjoj školi.\n• magistar/magistrica informatologije: Potrebno je riječ „magistrica“ zamijeniti riječju „magistra“, u skladu sa zakonskim odredbama.\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije informatike: Potrebno je obrisati zadnju riječ „informatike“. \nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  informatike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  informatike i tehnike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka računalstva\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području računarstva/informatike kao akademskih disciplina niti ikakve kompetencije u području metodike nastave informatike, nužne za kvalitetno poučavanje informatike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi informatike u osnovnoj školi. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela uopće moguća. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave informatike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[405,"Sveučilište u Zagrebu","Članak 5.,\n14. Informatika","U nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu u članku 5. definirani su učitelji predmetne nastave u osnovnoj školi. Pod točkom 14 članka 5. definira se nastavni predmet informatika. \n\nSukladno članku 105. stavka 6 točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 152/14) poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila „studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog svečilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija“. Sukladno ovoj točki, poslove nastavnika informatike može obavljati magistar/magistra edukacije informacijskih znanosti, smjer nastavnički (mag.educ.inf).\nTakođer poslove učitelja predmetne nastave informatike u osnovnoj školi može obavljati profesor informatologije sukladno članku 105. stavka 6 točke a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 152/14) te zbog toga molimo da se ta predbolonjska kvalifikacija pridoda navedenome popisu. \n\nOsoba koja je magistar/magistra informacijskih znanosti, smjer istraživački (mag.inf.) pripada članku 105. stavka 6 točka b).  \n\nSukladno članku 105. stavka 6 točka c) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila „preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije...“ \nSukladno ovoj točki poslove nastavnika informatike može obavljati sveučilišni prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) informacijskih znanosti (univ. bacc. inf.) kako glasi akademski naziv prema Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica (NN 50/2015). Zbog toga molimo da se taj naziv uvrsti u navedeni popis. \n\nPrema nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu u članku 6 definirane su vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama. U navedeni članak za nastavni predmet informatika potrebno je, prema Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica (NN 50/2015), uvrstiti i magistra/magistru edukacije informacijskih znanosti (mag.educ.inf.), tj. osobu koja je završila Informacijske znanosti, nastavnički smjer te magistra/magistru informacijskih znanosti (mag.inf), tj. osobu koja je završila Informacijske znanosti, smjer istraživački, a u srednjoj školi mogu predavati nakon završenog diplomskog studija istraživačkog smjera te završene Dopunske pedagoško-psihološke izobrazbe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[406,"Katarina Barić","Članak 5.,\n14. Informatika","NADOPUNA\n2. Magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika)/Učiteljski studij s modulom  Informatika,\nDODATI: *Modul je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[407,"Školski sindikat PREPOROD","Članak 5.,\n14. Informatika","S obzirom da postoji određeni broj osoba koje su završile fiziku i tehničku kulturu s informatikom, a u nacrt Pravilnika taj se smjer više ne spominje, smatramo da to može napraviti velike probleme navedenim osobama. U nacrtu Pravilnika spominje se profesor politehnike, a smjer fizika i tehnička kultura s informatikom upravo je nastao iz smjera fizika i politehnika uz nešto više kolegija informatike. Predlažemo da isto kao i za predmet fiziku gdje se nastavnicima fizike koji su diplomirali do 1991. omogućuje nesmetan rad tako i osobama s fizikom i tehničkom kulturom s informatikom potrebno je omogućiti i dalje nesmetano predavanje informatike te ih dodati u Pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[408,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n14. Informatika","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Informatika\n2. Kod - magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika)/Učiteljski studij s modulom  Informatika,\nDODATI: *Modul je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[409,"Marijana Škvorc","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani! \nSmatram da bi se u popis zanimanja nastavnika informatike za osnovu školu  trebalo dodati i zvanje  diplomirani inženjer (magistar) tehničke struke s položenom pedagoško-psihološkom naozbrazbom. Ovi fakulteti, uz položene pedagoške kompetencije, itekako daju nastavnku kompetencije koje su potrebne u nastavi Informatike u osnovnoj školi. Tim više što je  informatika izuzeta kao posebni predmet iz nastave tehničke kulture.  Nadalje, ima puno nastavnika, koji su trenutno u sustavu, na poslovima učitelja tehničke kulture i informatike. Što će biti s njima? Broj djece je u opadanju, satnica se smanjuje. To bi značilo da takav nastavnik koji je u sustavu 15-ak i/ili više godina  neće moći konkurirati za posao u nekoj drugoj školi? Taj je nastavnik do sada  vrijedno i marljivo radilo, ulagao u svoj osobni profesionalni rast i razvoj te stjecanje novih  kompetencija, usavršavao se i napredovao u svom zvanju. Osim svoje diplome i položenoj stručnog ispita ti su  učitelji položili ispit  o osposobljenosti učitelja za vođenje informatičke učionice i rad s računalima u osnovnoj školi koju je izdao Zavod za unapređivanje školstva.\nStoga molim da se u izmjene pravilnika unesu izmjene za nas koji smo u sustavu,  da i dalje možemo dostojanstveno svojim radom, entuzijazmom, ljubavlju i predanošću izvršavati svoju plemenitu zadaću. Hvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[410," Talijanska osnovna škola - Scuola elementare italiana \"Bernardo Benussi\" Rovinj-Rovigno","Članak 5.,\n14. Informatika","Članak 5. Točka 14.\nU tekstu pod točkom b) dodati i magistar poslovne ekonomije, smjer Poslovna informatika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[411,"Šime Smolić","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, \nsmatram da bi u popis zanimanja nastavnika informatike  morali staviti i zvanje magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[412,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","Članak 5.,\n14. Informatika","Na popis zvanja potrebnih za rad na radnom mjestu učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi iz predmeta INFORMATIKA (sukladno čl. 105., st. 6., točke b) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, nužno je uvrstiti i zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz dokaz o položenoj Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičkoj izobrazbi. \nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije, te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja informatike, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.). Studijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami\nOdsjek za informacijske znanosti, Filozofski fakultet u Osijeku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[413,"MIROSLAV HANIŽAR","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, \nstručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\" nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[414,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","Sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona:\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  informatike\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  informatike i tehnike\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka računalstva\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) matematike i informatike\nKoristimo ovu priliku kako bi izrazili svoje neslaganje s odredbom članka 105. stavka 6. točke c) Zakona koja omogućuje zapošljavanje prvostupnika informatike na poslovima nastavnika informatike u osnovnoj školi, na neodređeno vrijeme. Naime, smatramo da ova razina obrazovanja (preddiplomski studij) ne osigurava dovoljno kompetencija za izvođenje nastave informatike u osnovnoj školi. Spomenutu zakonsku odredbu smatramo prikladnom u slučaju nedostupnosti adekvatnih kadrova uz potpisivanje ugovora o radu na određeno vrijeme. Navedeni stav  možemo argumentirati vrlo opširno ukoliko bude potrebno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[415,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) inženjer/inženjerka računalstva.\nPrema Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (NN br. 50/15.) potrebno je popraviti naziv, umjesto riječi \"računalstva\" napisati riječ \"računarstva\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[416,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","- magistar/magista injženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije informatike\nU Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (NN br. 50/15.) koji je donio \nRektorski zbor, ne postoji navedeni akademski naziv. Naziv je netočno napisan, treba ispustiti zadnju riječ „informatike“.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[417,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","Sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona:  - magistar/magista informatike (Organizacija poslovnih sustava)\nSmatramo da je Organizacija poslovnih sustava nepotrebna u opisu, stupanj kvalifikacije opravdava po nazivu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[418,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","Sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona:\n - diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom informatika \n- magistar/magistra primarnog obrazovanja (s modulom Informatika)\nNe slažemo se jer prvotni prijedlog je bio da se ovaj slučaj dopusti samo u razrednoj nastavi, no trenutno važeći članak 105. stavak 6. Zakona, ne razlikuje predmetnu nastavu pri razrednoj nastavi od predmetne nastave u višim razredima, stoga pruža mogućnost zloupotrebe. Na temelju analize programa studija kojim se stječe naziv Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom matematika (informatika) smatramo da ta kvalifikacija ne osigurava dovoljno matematičkih (informatičkih) kompetencija za izvođenje nastave matematike (informatike) u predmetnoj nastavi od petog razreda osnovne škole na dalje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[419,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 5.,\n14. Informatika","a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona - profesor politehnike\n b) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona - - magisata/magistrica informatologije\nNe slažemo se jer nemaju dovoljno informatičkih kompetencija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[420,"Stefano Vidotto Preden","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani,\nU popisu zvanja koji mogu vršiti poslove učitelja informatike za OŠ nedostaje zvanje Mag. Oecc. Ekonomije smjer \"Informatika\".\nTjekom svog petogodišnjeg obrazovanja položio sam 17 informatičkih predmeta (ispiti i predavači su isti kao i na preddiplomskom studiju na informatičkom fakultetu). Ti su predmeti: Ekonomska informatika, Osnove programiranja, Upravljanje računalnim sustavom, Baze podataka, Elektroničko poslovanje, Multimedijalni sustavi, Poslovni informacijski sustavi, Informatički praktikum, Sigurnost informacijskog sustava, Informacijski sustavi u potpori upravljanju i odlučivanju, Ekonomika informacijskih sustava, Ergonomija i upotreba računala, Dinamičke web aplikacije, Modeliranje i simulacija, Teorija informacija, ICT i društvo, te informacijski managment.\nSmatram da sam sa tim zvanjem stekao dovoljno znanja da budem učitelj informatike u osnovnoj školi.\nBilo bi mi drago da se ubuduće i tim zvanjem može dobiti posao u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[421,"DINKA ŠTIH CURIŠ","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani,\n u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu nedostaje zvanje profesor fizike i tehnike s informatikom (Fizički odsjek PMF- a u Zagrebu) koji je također stručan za izvođenje nastave informatike.\nDinka Štih Curiš, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[422,"Katarina Kolar","Članak 5.,\n14. Informatika","U popisu zvanja koji mogu vršiti poslove učitelja fizike za OŠ i SŠ, tehničke kulture i informatike u OŠ nije naveden smjer fizika i tehnička kultura s informatikom. Prema kompetencijama učitelj s tim zvanjem do sad je mogao vršiti navedene poslove, pa je moje pitanje: Jesu li se naše kompetencije nekim slučajem mijenjane? Ako jesu, kojim povodom i u kojoj mjeri? Lijepi pozdrav u očekivanju pozitivnog razvoja događaja","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[423,"Draga Tomašek","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof.  fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.  Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ!  S poštovanjem, Draga Tomašek, prof. fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[424,"Alenka Njegovac","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovanje,\nsvakako treba nadopuniti  da učitelji koji se na dan stupanja na snagu ovog Pravilnika zateknu u radnom\nodnosu na neodređeno vrijeme u školskoj ustanovi, a nemaju vrstu i razinu obrazovanja propisanu\novim Pravilnikom, nastavljaju s obavljanjem poslova svog radnog mjesta.\nJer dio učitelja tehničke kulture odnosno dipl. inž. tehničke struke s položenom pedagoško-psihološkom i metodičkom skupinom predmeta, je ostao bez satnice kada je smanjena sa 3 sata ili 2 sata po razrednom odjeljenju na 1 sat počelo predavati izborni predmet informatika, naravno uz dodatnu edukaciju.\nNe smije se zaboraviti da je u osnovnoj školi izborni predmet informatika izašla iz redovnog predmeta Tehničke kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[425,"OŠ Matija Antun Reljković, Cerna","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, \nuočili smo da kod predmeta fizika, tehnička kultura i informatika nije navedena stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", a koju su učitelji stekli na Odjelu za fiziku Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[426,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n14. Informatika","U tekstu pod točkom a) treba dodati i stari profil Profesor PTO-a, koji je istoznačnica s Profesor politehnike. Uostalom, osobe navedenog profila (profesori PTO-a) su uveli i ustanovili osnovnoškolsku nastavu Informatike u RH.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[427,"DRAŽEN KOSTANJEVAC","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", koji smo završili na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[428,"Danijel Perović","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani  u navedenom pravilniku  smjer profesor fizike i tehničke kulture s informatikom se ne navodi kao odgovarajuća vrsta obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Pošto nas ima dosta koji smo završili taj smjer na Odjelu za fiziku u Osijeku, nadamo se da će to biti ispravljeno. Srdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[429,"Luka Novaković","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, pregledom nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, uočio sam, nadam se slučajnu, pogrešku. Studirao sam na Odjelu za fiziku, Sveučilišta J.J.Strosmayer u Osijeku smjer FIZIKA I TEHNČKA KULTURA S INFORMATIKO. U navedenom pravilniku ovaj smjera  se ne navodi kod odgovarajuće vrste obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Učitelja s ovakvim smiierom ima stotinjak i većina nas radi već desetak godina pretežno na području Slavonije. Apeliram na ovaj propust u nadi da će ubrzo biti otklonjen.   \nSrdačan pozdra. Luka Novaković, prof.mentor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[430,"Domagoj Bujadinović","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, uvidom u nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA vezanim za predmet informatiku učio sam jedan nedostatak koji može uvelike napraviti problem učiteljima informatike na području Slavonije. Naime u Osijeku pri Sveučilištu J.J. Strossmayera postoji Odjel za fiziku koji je imao smjer: Fizika i tehnička kultura s informatikom, s kojim je omogućeno predavati informatiku što i činim 10 godina u OŠ. Uvidom u nacrt pravilnika vidim da se ovaj smjer ne spominje u novom pravilniku, a smatram da to može napraviti velike probleme svima nama koji smo studirali na navedenom Odjelu za fiziku, a svakako je veliku broj nastavnika s takvim zvanjem na području Slavonije. U nacrtu Pravilnika spominje se profesor politehnike, a naš smjer fizika i tehnička kultura s informatikom upravo je nastavo iz smjera fizika i politehnika uz nešto više kolegija informatike. U zaključku predlažem da isto kao u 15. točki Fizika gdje ste omogućili nastavnicima fizike koji su diplomirali do 1991. omogućili nesmetan rad i predavanje tako i nama s fizikom i tehničkom kulturom s informatikom omogućite i dalje nesmetano predavanje informatike. Lijep pozdrav, Domagoj Bujadinović, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[431,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 5.,\n14. Informatika","Potrebno je ili navesti sve kombinacije u kojima je bilo moguće steći titulu profesora/magistra edukacije informatike ili maknuti navedene kombinacije i ostaviti samo profesor/magistra edukacije informatike (podrazumijeva se da se odnosi jednako na profesora informatike i filozofije, magistra edukacije matematike i informatike, magistra edukacije informatike - jednopredmetni studij).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[432,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n14. Informatika","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 17. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[433,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n14. Informatika","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 17. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[434,"Krešimir Supanc","Članak 5.,\n14. Informatika","Profesor politehnike može predavati, a profesor fizike i politehnike nije naveden kao što je naveden za srednje škole.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[435,"Tomislav Cerinski","Članak 5.,\n14. Informatika","Jesu li prema ovome Pravilniku izjednačeni prof. informatike i dipl. uč. RN s pojačanom informatikom ili postoji prednost za zvanja pri zapošljavanju? Možda bi to trebalo još jednom proanalizirati?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[436,"Danijel Eskeričić","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, ako je u srednjim školama za predavanje Informatike, a u području elektrotehnike, potreba kvalifikacija diplomirani inženjer elektrotehnike* smjerovi računarska tehnika te telekomunikacije i informatika, zašto u osnovnim školama nije isključena važnost smjerova s obzirom da je bilo koji studij elektrotehnike iznimno jak u području informatike, a što svjedoče mnogobrojni kolegiji iz toga područja. Molio bih Vas da se naglase svi smjerovi koji su bili prije i koji su trenutno važeći na sveučilištima u RH za potrebne kvalifikacije pradavača Informatike u osnovnim školama, jer, ponavljam, kompetencije su i više nego zadovoljavajuće. Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[437,"Danijel Eskeričić","Članak 5.,\n14. Informatika","Poštovani, sukladno članku 105. s. 6 t. b) Zakona smatrali se  magistar/magista injženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije informatike\n \n\nElektrotehnika i informacijska tehnologija, Magistar inženjer elektrotehnike smjera Elektroenergetika s položenom Pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom izobrazbom? Hvala.\nP.S. Ako da, potrebno je to naglasiti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[438,"Matija Vidmar","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani,\nsmatram da profesori matematike i prvostupnici (bilo kojeg smjera) ne bi trebali biti na popisu jer nemaju dovoljne kompetencije sadržaja i metodike. Također, diplomirani inženjeri fizike i magistri/magistre fizike koji nisu nastavnički smjer trebali bi položiti pedagoške i metodičke kolegije. \nNa popisu nedostaju profesor fizike, fizike i kemije, fizike i tehnike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[439,"Marin Kanaet","Članak 5.,\n15. Fizika","Primjedba na članak 5. stavak 1. točke 13. Nacrta Pravilnika\n a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona: \n- profesor matematike\nNavedeno treba dopuniti te bi trebalo glasiti \"profesor matematike i fizike\".\nDiplomirani profesori matematike i fizike imaju sve kompetencije za rad na mjestu učitelja fizike u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[440,"Vlatka Miketinac- Vlašić","Članak 5.,\n15. Fizika","Na popisu nedostaje: profesor matematike i fizike.\nS popisa treba izbrisati profesora matematike koji nema uvid u metodiku fizike i ne može se ravopravno natjecati za mjesto nastavnika fizike odnosno može eventualno biti primljen na to mjesto tamo gdje nema stručnih kadrova.\nNadalje treba brisati sve prvostupnike jer nemaju kompetencije koje se tiču metodike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[441,"Sandra Božić","Članak 5.,\n15. Fizika","Nedostaje profesor matematike i fizike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[442,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 15. Fizika , a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n - magistar matematike i fizike – 300 ECTS bodova (pedagoški)\n\nPopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 15. Fizika , c) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n - bachelor matematike i fizike - 240 ECTS bodova (pedagoški)\n\nNaime, to su akademski nazivi stečeni na tuzemnim i na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa (nastavničkog).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[443,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n15. Fizika","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke  15. Nacrta Pravilnika\n\nTočka a)\nSmatramo da je potrebno izbaciti zvanje profesora matematike te da treba dodati sve kombinacije dvopredmetnih studija fizike i ostalih predmeta koji se provode na visokim učilištima u RH te dodati sve kombinacije dvopredmetnih studija fizike i ostalih predmeta koji su se provodili na visokim učilištima u RH prije bolonjske reforme!\nSvakako dodati: profesor Fizike i Tehničke kulture s informatikom, profesor Fizike i kemije, …","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[444,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n15. Fizika","Predmet 15. Fizika\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• profesor matematike: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Profesor matematike nema kompetencije u području fizike kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave fizike, nužne za kvalitetno poučavanje fizike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi fizike u osnovnoj školi.\n• profesor fizike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i tehnike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i tehnike s informatikom: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\nSmatramo da je desne stupce tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer fizike\n• magistar/magistra fizike\npotrebno dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave fizike i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera fizike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje u području fizike mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje fizike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz predmetnu nastavu fizike u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  fizike i informatike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) edukacije matematike i fizike\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) fizike\n• sveučilišni/a prvostupnik/ prvostupnica (baccalaureus/ baccalaurea) fizike i tehnike.\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području fizike kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave fizike, nužne za kvalitetno poučavanje fizike i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi fizike u osnovnoj školi. Studijski programi su dostupni na mrežnim stranicama Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Splitu, Odjela za fiziku Sveučilišta u Rijeci i Odjela za fiziku Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku, a cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela u polju fizike uopće moguća. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave fizike u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[445," Talijanska osnovna škola - Scuola elementare italiana \"Bernardo Benussi\" Rovinj-Rovigno","Članak 5.,\n15. Fizika","Članak 5. Točka 15.\nU tekstu pod točkom c) dodati sveučilišni prvostupnik (baccalaureus) geofizike (univ.bacc.geophys) – Sveučilište u Zagrebu, Prirodoslovno-matematički fakultet.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[446,"Antonija Borovac","Članak 5.,\n15. Fizika","Profesor matematike ne može biti kompetentniji od osobe s diplomom profesora fizike koja nije ni navedena kao mogućnost. Je li to slučajan propust?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[447,"Sunčana Mumelaš","Članak 5.,\n15. Fizika","A profesor fizike i kemije?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[448,"MIROSLAV HANIŽAR","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, \nstručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\" nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[449,"DINKA ŠTIH CURIŠ","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, \nu Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu nedostaje zvanje profesor fizike i tehnike s informatikom (Fizički odsjek PMF- a u Zagrebu).\nDinka Štih Curiš, prof","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[450,"Goran Pintarić","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof. fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ! U svakom slučaju, čestitam na kreiranju pravilnika koji ima više mjesta za ispravak od postojećeg. Goran Pintarić,","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[451,"Katarina Kolar","Članak 5.,\n15. Fizika","U popisu zvanja koji mogu vršiti poslove učitelja fizike za OŠ i SŠ, tehničke kulture i informatike u OŠ nije naveden smjer fizika i tehnička kultura s informatikom. Prema kompetencijama učitelj s tim zvanjem do sad je mogao vršiti navedene poslove, pa je moje pitanje: Jesu li se naše kompetencije nekim slučajem mijenjane? Ako jesu, kojim povodom i u kojoj mjeri? Lijepi pozdrav u očekivanju pozitivnog razvoja događaja","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[452,"Draga Tomašek","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof.  fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.  Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ!  S poštovanjem, Draga Tomašek, prof. fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[453,"Boris Štimac","Članak 5.,\n15. Fizika","Nedostaju zvanja: profesor fizike, profesor matematike i fizike, profesor fizike i kemije, profesor fizike i politehnike. Nejasno je zašto je navedeno da fiziku u osnovnoj školi može predavati profesor matematike, a nije navedeno da fiziku može predavati npr. profesor fizike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[454,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n15. Fizika","Profesor matematike zasigurno nije profil kompetentan za izvođenje nastave fizike. U tekst bi (točka b ili c) trebalo dodati profile koji su nastavnički, a zasigurno kompetentniji za izvođenje nastave fizike od prvostupnika: \"magistar/magistra edukacije politehnike i informatike\", \"profesor politehnike\", profesor proizvodno-tehničkog obrazovanja\", jer svi navedeni profili imaju nastavničke kompetencije iz tzv. STEM područja te prikladnu visokoškolsku podlogu sadržaja iz fizike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[455,"DRAŽEN KOSTANJEVAC","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", koji smo završili na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[456,"Danijel Perović","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani  u navedenom pravilniku  smjer profesor fizike i tehničke kulture s informatikom se ne navodi kao odgovarajuća vrsta obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Pošto nas ima dosta koji smo završili taj smjer na Odjelu za fiziku u Osijeku, nadamo se da će to biti ispravljeno. Srdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[457,"Luka Novaković","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, pregledom nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, uočio sam, nadam se slučajnu, pogrešku. Studirao sam na Odjelu za fiziku, Sveučilišta J.J.Strosmayer u Osijeku smjer FIZIKA I TEHNČKA KULTURA S INFORMATIKO. U navedenom pravilniku ovaj smjera  se ne navodi kod odgovarajuće vrste obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Učitelja s ovakvim smiierom ima stotinjak i većina nas radi već desetak godina pretežno na području Slavonije. Apeliram na ovaj propust u nadi da će ubrzo biti otklonjen.   \nSrdačan pozdra. Luka Novaković, prof.mentor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[458,"Domagoj Bujadinović","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani,\nuvidom u  nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA vezanim za predmet informatiku učio sam jedan nedostatak koji može uvelike napraviti problem učiteljima informatike na području Slavonije. Naime u Osijeku pri Sveučilištu J.J. Strossmayera postoji Odjel za fiziku koji je imao smjer: Fizika i tehnička kultura s informatikom, s kojim je omogućeno predavati informatiku što i činim 10 godina u OŠ. Uvidom u nacrt pravilnika vidim da se ovaj smjer ne spominje u novom pravilniku, a smatram da to može napraviti velike probleme svima nama koji smo studirali na navedenom Odjelu za fiziku, a svakako je veliku broj nastavnika s takvim zvanjem na području Slavonije. U nacrtu Pravilnika spominje se profesor politehnike, a naš smjer fizika i tehnička kultura s informatikom upravo je nastavo iz smjera fizika i politehnika uz nešto više kolegija informatike. U zaključku predlažem da isto kao  u 15. točki Fizika  gdje ste omogućili nastavnicima fizike koji su diplomirali do 1991. omogućili nesmetan rad i predavanje tako i nama s fizikom i tehničkom kulturom s informatikom omogućite i dalje nesmetano predavanje informatike. Lijep pozdrav, Domagoj Bujadinović, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[459,"Gordana Radić Labinjan","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, nedostaje zvanje profesor matematike i fizike, a svakako i profesor fizike (umjesto profesor matematike) te  profesor fizike i politehnike. Potrebno je izvršiti nadopunu i izmjenu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[460,"Spomenka Hardi","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, nedostaje vam profesor matematike i fizike. Profesori, koji su dobili to zvanje, već više od 20 godina predaju fiziku. Također pretpostavljam da, umjesto profesora matematike, fiziku može predavati profesor fizike. Nadam se da je u pitanju slučajna pogreška.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[461,"Vedran Menđušić","Članak 5.,\n15. Fizika","Nedostaje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[462,"GORDANA DIVIĆ","Članak 5.,\n15. Fizika","Također fali i profesor matematike i fizike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[463,"Krešimir Supanc","Članak 5.,\n15. Fizika","Profesor fizike i politehnike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[464,"IVANA KATAVIĆ","Članak 5.,\n15. Fizika","Nedostaje  profesor fizike i politehnike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[465,"Anica Hrlec","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani,\nsmatram da su Vam se za točku 15. Fizika dogodile velike pogreške:\n1) profesor matematike nije kompetentan da poučava fiziku, te u prvom retku te tablice treba biti profesor fizike.\n2) u popisu Vam fali profesor fizike - kemije, smjer koji su završili mnogi kolege.\nMolim Vas da ispravite propuste i pogreške. Anica Hrlec, voditeljica Nastavne sekcije Hrvatskog fizikalnog društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[466,"Vesna Marić","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, naveli ste nastavničke smjerove (profesorske) i inženjerske koji mogu poučavati fiziku, no niste naveli smjer profesor fizike i profesor fizike i kemije. Radi li se u tom slučaju o propustu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[467,"Tomislav Cerinski","Članak 5.,\n15. Fizika","Poštovani, je li ovo greška da fiziku može predavati profesor matematike? Zar ne bi trebalo pisati profesor fizike? (članak 5, fizika, 1. red tablice a)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[468,"NATAŠA KLETEČKI","Članak 5.,\n16. Priroda ","ZSV biologije Zagrebačke županije: Beljak Lovorka, Bošnjak Petra, , Grgas  Vladimira, Kelava Marija, Kletečki Nataša, Kupina Ramljak Andreja, Martinček Valentina, Mihaljević Ivka, Mezga Tamara, Pavlić Držanić Zlatka, Sedlar Marija,  Rajšel Branimir,  Topolnjak Ana, Turk Daliborka, Vlahović Diana. \nSmatramo da diplomirani učitelja razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem nema dovoljno predznanja da ga se izjednači sa ostalim stručnjacima koji su biologiju završili kao jednopredmetni ili dvopredmetni studij.\nMože ga se sukladno članku 105.  Stavka 6. točke c Zakona izjednačiti sa prvostupnikom biologije  ili biologije i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[469,"Kerol Kovačević","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani,\nnepojmljivo je da prof.agronomije ne mogu predavati prirodu u školi ,dok učitelji razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem to zakonski mogu. Ne želim detaljno opisivati predmete od opće i anorganske kemije,klimatologije,biokemije,pedologije- tloznanstvo,mikrobiologije,genetike,botanike,ent\nomologije,fitopatologije i ostalih općih i stručnih prirodnih predmeta koje im zasigurno daju kompentencije za predavanje prirode.\nSrdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[470,"Marija Šokec","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, nisam prirodnjak po struci ali radila sam u više škola i susrela vrijedne kolegice koje su diplomirale razrednu nastavu s pojačanim prirodoslovljem i niti u jednom trenutku nisam susrela njihovu nestručnost u radu. Što više dokazale su se kroz razne aktivnosti koje su vezane uz prirodu i biologiju i bilo bi nepravedno sada ih proglasiti nestručnima za biologiju jer i njihov studij je u određenom trenutku odobren zakonom. Slažem se i s onima koji su postavili pitanje što je s ostalim kolegama koji su završili razrednu nastavu s nekim drugim pojačanim predmetom?  Do kojeg razreda oni  mogu predavati? \n Kolegama  treba odati priznanje za njihov trud i rad i dodati da prirodu i biologiju može predavati: Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[471,"Iva Brusač","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, smatram da osobe koje po Vašem Pravilniku nisu stručne obavljati ovaj posao, a rade ga duže od 8 godina, i to jako dobro, itekako zaslužuju biti uvrštene u ovaj Pravilnik. S obzirom da radna kolegica koja se našla u ovom problemu, izvrsno obavlja svoj posao, što pokazuju njezini rezultati na natjecanjima i u radu s djecom, mišljenja sam da se učitelji RN s pojačanim prirodoslovljem ne trebaju biti deklarirani kao nestručni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[472,"Antonio Stipan","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani\nmislim da je glupost ograničavati osobe koje su završile RN sa bilo kojim pojačanim predmetom zvao se on priroda, biologija, PRIRODOSLOVLJE, engleski i matematika..., a sad rade u školama ili će raditi, jer nisu oni krivie što je to ministarstvo ili sveučilište tako nazvalo i predvidjelo ovakav ili onakav program, kao prvo vrlo vjerojatno velika večina nebi ni upisala te smjerove da im je rečeno da neče moči raditi i predavati prirodu i biologiju ili neki drugi predmet već samo RN, kao drugo raspravljati o njihovoj stručnosti je apsurdno s obzirom da su imali gotovo iste predmete onima prof.biologije, prof. biologije i kemije, prof. engleskog j., prof. matematike itd., istima nešto smanjenog obima ali su ih imali, i ne pričamo o njihovom radu u gimnazijama i srednjim školama već za rad u osnovnim školama, što im je bilo i rečeno pri odabiru i upisu studija.\nPo meni bi i članak 5. i članak 11. što se tiče RN s pojačanim predmetom ( bilo kako se on zvao) prilagoditi i uvrstiti sve te nastavnike učitelje jer su oni pošteno svoje odradili na fakultetima, a neki već i veći niz godina vrlo kvalitetno rade i žive za svoje zvanje, te to svoje znanje prenose na učenike. AKO SU MOGLI DO SAD I BILI OSPOSOBLJENI, NEZNAM ZAŠTO NE MOGU I U BUDUČNOSTI, pa nisu valjda sad odjednom nesposobni i needucirani.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[473,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n16. Priroda ","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke  16. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja nisu kompetentni predavati predmet Prirodu budući da tijekom svog obrazovanja nisu adekvatno obučeni kako bi imali širinu znanja potrebnog za predavanje kolegija Priroda. \nStručnim kadrom koji je kompetentan predavati Prirodu smatramo osobe koje navodimo pod točkama a), b) i c), s tim da osobe pod kategorijom b) i c) moraju imati dodatno pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičkim obrazovanjem, s naglaskom na položenu metodiku biologije, kemije ili fizike na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje navedenih metodika. Potvrda o položenoj Metodici nastave ili Općoj metodici nije adekvatna.\na) profesor biologije, profesor biologije i kemije, nastavnik prirode i biologije  (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine), nastavnik  domaćinstva, prirode i biologije  (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine), magistar/magistra edukacije biologije i kemije\nb) diplomirani inženjer biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije, magistar/magistra biologije i ekologije mora, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra zaštite okoliša\nc) sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  biologije, sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) biologije i kemije, diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja \nOsobe pod kategorijom c) mogu predavati predmet Prirodu jedino ukoliko se na natječaj ne javi nitko sa kompetencijama navedenim pod a) i b).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[474,"Helena Tambolaš","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, nije li pomalo apsurdno voditi raspravu o (ne)stručnosti učiteljskog kadra (s pojačanim određenim predmetom - u ovom slučaju prirodoslovljem), 10 godina nakon njihovog diplomiranja i nakon 10 godina radnog iskustva? Zašto je uopće sporno da ti ljudi ne mogu predavati i prirodu i biologiju, ako su na fakultetima bili osposobljavani za to? Zašto su morali slušati i polagati kolegije vezane i uz prirodu i uz biologiju i uz kemiju? Nadam se samo da nije zbog toga kako bi netko \"popunio\" satnicu. Po komentarima se vidi da se stalno provlači termin \"stručnost\". Zašto su magistri/profesori biologije i kemije stručniji za izvođenje nastave od učitelja razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem (osim što im piše na \"papiru\"). Kolegica koja predaje prirodu i biologiju u našoj školi postiže izvrsne rezlutate na raznim natjecanjima, izvannastavnim i izvanškolskim aktivnostima - a nije stručna. Ironično, zar ne?! Ako RN s pojačanim prirodoslovljem nije kompetentna obavljati poslove učitelja prirode i biologije, zašto su prof. glazbene kulture, prof. tjelesne i zdravstvene kulture itd. stručni \"puniti\" si satnicu u 4. razredu? I još jedna stvar koja me ljuti jest ta da su u ovu raspravu uključeni profesori koji su određene (prirodoslovne) kolegije predavali na fakultetima upravo tim ljudima, tada studentima, kojima se ono ne priznaje. Zašto se tada nisu usuglasili i uputili ih da ne upisuju pojačano prirodoslovlje jer 10 godina kasnije jedva da će moći predavati prirodu, a kamoli biologiju. Stoga, ako se ostalim učiteljima RN s pojačanim određenim predmetom priznaje kompetentnost za izvođenje istog, smatram da bi se i učiteljima RN s pojačanim prirodoslovljem također trebalo priznati izvođenje nastave iz NP Priroda i Biologija i to naznačiti u Pravilniku da ne bi opet za par godina bilo \"nismo znali\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[475,"Elizabeta Trepotec Marić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Budući da je učiteljima razredne nastave omogućen dvopredmetni studij razredne nastave i prirodoslovlja kroz dvije generacije (zadnja 2000 u Zagrebu) smatram apsurdnim da im se 16 godina nakon izdavanja diplome retroaktivno oduzmu njihova prava. Kolegica koja radi u mojoj školi predaje prirodu i biologiju stekla je zvanje učiteljice razredne nastave sa pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlja. Izuzetno je vrijedna, stručna i sposobna što je dokazala na puno razina (natjecanja iz biologije, prve pomoći, brojni natječaji, terenske nastave...) .\nSmatram da bi bilo izuzetno nepravedno obezvrijediti njezinu stručnost i rad.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[476,"DAVID JELENKOVIĆ","Članak 5.,\n16. Priroda ","Predmet 16. Priroda\nPredmet priroda služi kao priprema za skupinu predmeta koje učenici dobivaju u 7. razredu (biologija, kemija, fizika). Da bi učenici uspješno bili pripremljeni za te predmete, Prirodu treba predavati osoba koja je upoznata s nastavnim sadržajem u 7. i 8. razredu te je stekla kompetencije na odgovarajućim studijima (17. Priroda/Biologija a) ). Također, diplomirani učitelji razredne nastave ne polažu stručni ispit za učitelja prirode/biologije već za učitelja razredne nastave.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[477,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n16. Priroda ","Predmet 16. Priroda\nPredlažemo u  cijelosti razdvojiti popise akademskih naziva za predmete Priroda i Biologija. Popis akademskih naziva za predmet Priroda predlažemo formulirati kako slijedi.\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Jedan od ciljeva predmeta Priroda jest pripremiti učenike za učenje samostalnih prirodoslovnih predmeta biologije, kemije i fizike. U Prirodi se počinju usvajati temeljni prirodoslovni koncepti i vrlo je važno da ih se učenicima predstavi na stručno korektan način. U suprotnom, nastaju miskoncepcije ili pogrešne predodžbe koje je kasnije, u nastavku poučavanja prirodoslovnih predmeta vrlo teško ispraviti. Stoga je važno da učitelji koji poučavaju Prirodu i sami dobro razumiju važne prirodoslovne koncepte, odnosno posjeduju značajno šire znanje i dublje razumijevanje materije od onoga što će se predstaviti učenicima. Učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja nemaju kompetencije u području biologije, kemije i fizike kao akademskih disciplina niti u području metodike nastave prirodoslovlja, nužne za kvalitetno poučavanje predmeta Priroda i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi prirodoslovlja u osnovnoj školi. Program njihovog studija orijentiran je na primarno obrazovanje, a ne na predmetnu nastavu prirodoslovlja. Uz to, prema postojećoj zakonskoj regulativi i djelatnoj praksi takvi učitelji inicijalnu licencu za rad u osnovnoj školi ne stječu polaganjem stručnog ispita za stjecanje zvanja učitelja prirode, već za stjecanje zvanja učitelja razredne nastave.\n• magistar/magistra edukacije biologije/i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\n• profesor biologije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\n• profesor biologije i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\n• profesor biologije i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\n• nastavnik prirode i biologije (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine): Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\n• nastavnik domaćinstva, prirode i biologije (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine): Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom, kako je već predloženo za predmete 17. Priroda i biologija.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\nPotrebno je dodati ovaj stavak i u njemu sljedeće akademske nazive, kako je to već dijelom predloženo za predmete 17. Priroda i biologija:\n• magistar/magistra eksperimentalne biologije\n• magistar/magistra ekologije i zaštite prirode\n• magistar/magistra molekularne biologije\n• magistar/magistra znanosti o okolišu\n• magistar/magistra biologije\n• diplomirani inženjer biologije\n• diplomirani inženjer molekularne biologije.\nDesni stupac tablice za svaki od navedenih akademskih naziva potrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave prirodoslovlja i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera biologije, kemije i fizike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Priroda mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polja biologije, kemije i fizike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz predmetnu nastavu Prirode u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[478,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n16. Priroda ","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[479,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, predlažemo da zbog izbjegavanja problema u budućnosti, jasno navedete da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a koji rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije (stupanjem na snagu ovog Pravilnika) u budućnosti imaju pravo dopune satnice i u nastavnom predmetima prirode i biologije i da se vode kao stručne osobe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[480,"Ivica Inkret","Članak 5.,\n16. Priroda ","Međužupanijsko stručno vijeće svih županija za strukovno područje geologije, rudarstva i nafte:\nU članku 5. točka 16) Priroda pod a) treba dodati: \"profesor geografije i geologije\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[481,"Tanja Petrač","Članak 5.,\n16. Priroda ","Županijsko stručno vijeće učitelja biologije Grada Zagreba, Centar-Sjever  \nHvala mjerodavnim institucijama, Hrvatskom biološkom društvu, Biološkom odsjeku Prirodoslovno matematičkog fakulteta u Zagrebu, što su iznijele svoje mišljenje i time se zauzele za očuvanje i poboljšanje kvalitete nastave biologije u školama. Podržavamo njihovo mišljenje te ističemo naše prijedloge:\n- Čl. 16. Priroda - u potpunosti korigirati brisanjem navedenih kadrovskih uvjeta- učitelja razredne nastave s pojačanim  prirodoslovljem- te ga zamijeniti sa svim smjerovima biologije (prof. biologije, prof. biologije i kemije, mag. edukacije biologije,  mag. edukacije biologije i kemje, inženjeri molekularne biologije,  inženjeri ekologije, mag. eksperimentalne biologije s obveznim položenim pedagoško- psihološkim- didaktičkim – metodičkim predmetima koje imaju nastavnički smjerovi).\n- Čl.17. Izostaviti predmet Priroda, ostaviti Biologija (jer je naveden u čl.16.)- ovdje ispraviti sljedeće: izostaviti prvostupnike u čl. 17. Pod c). Navesti sve kadrovske uvjete  kao u ispravljenom čl.16. koje smo prethodno naveli. \n- Obrazloženje: Prijedloge korekcija temeljimo na uvjerenju da su navedeni kadrovski uvjeti nedovoljno kompetentni za predavanje u višim razredima osnovne škole. Prema našem saznanju , a nakon proučenih podataka  dostupnih javnosti na Web-stranicama Učiteljskog fakulteta, a u usporedbi s  njihovim javnim očitovanjem u okviru e- savjetovanja, uočavamo nepodudarnost podataka. Na stranici Učiteljskog  fakulteta piše (citiramo):\n„Preddiplomski i diplomski studiji\nIntegrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni učiteljski studij (5 godina)\n•                     stječe se naziv magistar/magistra primarnoga obrazovanja\n… Završetkom sveučilišnoga učiteljskog studija student ima pravo izvoditi nastavu, izvannastavne i izvanškolske aktivnosti na razini primarnoga obrazovanja. U Hrvatskoj se primarno obrazovanje odnosi na prva četiri razreda obveznoga školovanja, …“\n\nZaključak : Iz podataka navedenih na stranici Učiteljskog fakulteta zaključujemo da se programima pojačanih predmeta u sveučilišnom učiteljskom studiju učiteljima razredne nastave omogućilo poboljšanje kompetencija za predavanje pojedinih predmeta u razrednoj nastavi.  U okviru  učiteljskog studija nude se programi s engleskim i njemačkim jezikom ili modulima hrvatskog jezika, informatike, likovne kulture i odgojnih znanosti,  koji osposobljavaju za poučavanje predmeta u razrednoj nastavi. Između ostalog je vidljivo da se više ne regrutira profil učitelj razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem  tj. moguće je steći jedino titulu magistra primarnog obrazovanja i predavati u razrednoj nastavi.\n Svako drugačije tumačenje je zlouporaba i, nažalost, već se provodi u školama. \nPri donošenju  Pravilnika  o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja treba uzeti u obzir navedene činjenice radi očuvanja i poboljšanja kvalitete nastave biologije te mogućnosti zapošljavanja učitelja biologije.\n\n ŽSV učitelja biologije Grada Zagreba, Centar- Sjever\nOčitovanje potpisima podržali učitelji biologije:\n\nJasna Tonšetić, prof. biologije, uč. savjetnik\nIvana Buljan, prof. biologije i kemije\nLela Zadražil, prof. biologije , uč. savjetnik\nJasminka Džapo, prof. biologije , uč. savjetnik\nAnica Banović, prof. biologije i kemije, uč. savjetnik\nM. Boromisa Mihaljević, prof. biologije i kemije\nIvana Mareković, prof. biologije i kemije\nAnja Biruški, prof. biologije i kemije\nHelena Car, prof. biologije i kemije, uč. mentor\nJasmina Starc, dr. medicine, uč. biologije\nMarija Mažar, prof. biologije i kemije\nBranka Resanović, nastavnik kemije i biologije\nIvana Jadrijević, prof. biologije i kemije\nNediljka Raič, uč.prirode i biologije\nVerica Gemić, prof. biologije\nValentina Borak Martan, prof. biologije i kemije\nNatalija Ćelap, prof. biologije\nRenata Roščak, prof. biologije\nNena Perišić, prof. biologije i kemije\nKristina Gajski, prof. biologije\nMaja Šafranić, prof. biologije i kemije\nSandra Penco, prof. biologije\nSanja Irić Šironja, prof. biologije\nNada Matanić, prof. biologije\nVera Iličić, prof. biologije\nNataša Breulj, prof. biologije i kemije\nIva Krajačić Sokol, prof. biologije i kemije\nJosipa Broz, mag. biologije exp. \nAna Ćurković, prof. biologije i kemije\nSanja Červeny, prof. biologije i kemije\nMarina Jurić, prof. biologije i kemije\nTatjana Polchert, prof. biologije\nIrena Radojčić, prof. biologije i kemije\nIvana Ozimec, prof. biologije i kemije\nmr.sc. Suzana Stipković\nIda Kauzlarić, prof. biologije i kemije\nTanja Petrač, prof. biologije i kemije, voditeljica ŽSV-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[482,"MARKO PRIBISALIĆ","Članak 5.,\n16. Priroda ","Svakako treba nadodati i magistar/magistra edukacije biologije koji su ovim putem izostavljeni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[483,"Ante Sudec","Članak 5.,\n16. Priroda ","Cijenjene kolegice i kolegice,\n\n ova rasprava je očito izrazito loše pripremljena od strane Tijela koja stoje iza Nacrta, kao i što se kreće u izrazito pogrešnom smjeru. Ne mogu se oteti dojmu da se radi o napadu na pojedine struke, a bez zakonski potkrijepljenih argumenata.\n\nVidljivo je da se najviše prašine podiglo zbog mogućnosti predavanja prirode i biologije u osnovnoj školi. Najviše se napadaju učitelji s prirodoslovljem. U čemu je problem?! Fakultet je imao Dopusnicu za obrazovanje kadra (rn + neki predmet); dakle njemački jezik, hrvatski jezik, matematika, engleski jezik, glazbena kultura, povijest, geografija, likovna kultura i prirodoslovlje. Činjenica je da smo tada obrazovali dotični kadar zbog deficita struke. Ljudi su se obrazovali za rad u rn i u predmetu (kao što neki dvopredmetno mogu studirati, kao što i oni koji su inženjerski smjer odabrali umjesto nastavničkog, pa svejedno mogu raditi uz položenu pedagošku grupu predmeta u nastavi itd.). Dakle tu smo odmah riješili pitanje kome je gdje lakše tražiti posao (jer su komentari da učitelji imaju više opcija, što je i  čovjeku prosječne inteligencije jasno da i nije baš tako, pa smatram da nije potrebno objašnjavati navedenu tvrdnju obzirom da bi ovdje trebao biti prisutan viši kvocijent inteligencije). Nadalje, najspornije je tzv prirodoslovlje. Iako je ovdje razvidno da neki koriste wikipediu i google prevoditelj prilikom terminoloških okršaja, no činjenica je da su ti ljudi bili školovani za mogućnost rada u nastavi prirode i biologije u osnovnoj školi. Iako to google ne definira tako jer se pod terminom prirodoslovlja smatra priroda, biologija, kemija, fizika pa čak i matematika. Tko normalan bi ljude mogao školovati da pokrivaju sve ove izrazito zahtjevne znanstvene discipline odjedanput. I problem je nastao u trenutku kad su ti ljudi bili educirani u kolegijima iz prirode i biologije (citologija, genetika, geobotanika, botanika, zoogeografija, zoologija.......), a fizike i kemije su imali toliko da ih se pripremi na korelaciju s navedenim predmetima. Najžalosnije je što su se ovdje javno oglasili profesori koji su im temeljne kompetencije prenosili (za zapitati se o kvaliteti i imenu istih), a sad ti isti dotične osporavaju. Dolazimo do zaključka da ti isti očito nisu imali potrebne kompetencije, ali to očito nije ni bilo bitno dokle god je bio honorar osiguran, ili?Još žalosnije je da sad ti isti pišu vrlo pogrešne komentare i u ime društava. No, obzirom da to govori dovoljno za sebe vratimo se na činjenice. Problem je jedini nastao u tome što tim ljudima nisu upisali na diplomu da su završili prirodu i biologiju nego prirodoslovlje. Svjesni ste da fakultet to nije napravio svojevoljno već uz dozvolu MZOS-a i Nacionalnog vijeća? Dakle, njihov propust, ali vidljivo iz indeksa da ne govorimo o nikakvim fizikama i kemijama ili što se sve već ovdje \"podrazumijeva\". Što sad s tim ljudima? Uzmemo im diplome, damo im samo pravo rada u rn? Njihovi kolege s pojačanom matematikom, hrvatskim jezikom, engleskim jezikom itd. će ostati raditi, a ove ljude idemo oštetiti?! Znate li uopće da se radi o svega 250 ljudi u RH s toliko spornim stečenim zvanjem? Znate li da njih svega 15-20 radi u predmetnoj nastavi? Znate li da je zadnji student u navedeno zvanje bio upisan 2003.? Znate li da je svega njih nekoliko ostalo nezaposleno (ili rade u rn, ili su otišli u inozemstvo ili rade na nekim drugim poslovima)? Pa protiv koga se dižete i tko vam zapravo toliko smeta? Iz ovakve konverzacije, koja je ovdje prisutna, dolazimo do dva zaključka.\n\n1. Biologija je očito najzahtjevniji predmet za poučavati, jer se nigdje nije diglo toliko prašine kao oko mogućnosti predavanja prirode i biologije  (i to isključivo protiv učitelja s prirodoslovljem). Samo što se onda postavlja i pitanje zašto je u satnici toliko zakinuta, ako je već ona najzahtjevnija (a pid ima u 5.r manje od izbornih predmeta). Isto tako je zanimljivo što nitko ne osporava npr. pojačanu matematiku, hrvatski jezik, engleski jezik (oni su imali dovoljno dobar program ili?). Nitko od kolega nije tako popljuvao svoje kolege kao što su to napravili kolege iz prirode i biologije.  Ovdje je automatski vidljivo i zašto djelomično status prosvjete u društvu i jest takav. Počnite od sebe.  2. Očito nekad cijenjen fakultet ima hiperprodukciju svog kadra pa je normalno da njih guraju da bi im osigurali radna mjesta. Zaboravili ste da je radnih mjesta malo, a inženjere koje školuju naknadno pretvaraju u nastavnike koji rade i u oš, u sš, na fakultetima jer rijetki pronalaze posao u ponekoj industriji koja je ostala. Gospodarstvo RH je u lošem stanju i razumljivo je da se svi ti silni diplomanti nemaju gdje zaposliti i na kraju idu na (za sad) sigurniju varijantu, a to je zapošljavanje u državnim sferama (školama). Isto tako školujete ekologe  i ina zvanja za koje radno tržište nije dovoljno razvijeno, pa na kraju i oni završe u školama. Naravno da postaje sve tješnje jer su tu i oni koji su s namjerom završili nastavnički smjer. Naravno da štite one koji im donose posao, svoje studente, što je sasvim razumljivo, pa ispada da su im najveći problem učitelji prirodoslovci. U redu, maknimo njih 15-20 koliko ih radi, iz škola i zaposlimo kadar koji dotični navode kao isključive. S kim ćete se idući put obračunavati, kad maknete ovih 20 ljudi (na razini RH). Postaje vam jasnije koliko je ovo sve dalje sve veća lakrdija? I još besramno ucjenjujete ove ljude koji su svoje školovanje kvalitetno, odgovorno i savjesno završili. To je vic ili? Tražite legalan način da ih maknete? Jeste provjerili kako ti ljudi doista rade? Garancija kvalitetnog rada je svaka druga titula, a da nije dipl. uč. s prirodoslovljem ? Učitelje s prirodoslovljem pokupili smo  s ceste?  Ponavljam, zanimljivo je kako su svi ostali učitelji s pojačanim programima cijenjeni i neosporavani, dakle ovdje je očito prisutno šikaniranje samo određenih ljudi od strane pojedinaca koji sjede u radnim skupinama, a dolaze iz redova koji osporavaju prirodoslovce.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[484,"Ivana Jovanović","Članak 5.,\n16. Priroda ","U čl.5 točka 16.Priroda pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona- treba uz navedene potrebne vrste obrazovanja učitelja dodati i \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\"                                        Srdačan pozdrav, Ivana Jovanović, diplomirani učitelj razredne nastave sa pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[485,"Sunčana Mumelaš","Članak 5.,\n16. Priroda ","Čemu služi školovanje na PMF-u za odgovarajuća profesorska zanimanja (magistre edukacije) kada prirodoslovne predmete mogu predavati i učitelji razredne nastave i inženjeri? Slažem se da inženjeri predaju u strukovnim školama, ali  ima li potrebe i za ostala radna mjesta ako postoji školovani nastavnički kadar.  Nisu li učitelji razredne nastave osposobljeni za izvođenje razredne nastave?  Kako je onda moguće da te iste učiteljice mogu držati predmetnu nastavu ako imaju pojačani neki predmet. U isto vrijeme profesori predmetne nastave u osnovnim školama ne mogu predavati u nižim razredima. Što znači prirodoslovlje? U ostalim  prirodnim predmetima nije navedena mogućnost  da ih mogu predavati učitelji s pojačanim prirodoslovljem. Zanima me zašto to? Mislim da bi se predmet trebao zvati biologija jer već u 5. i 6. razredu učenici usvajaju prirodoslovne koncepte temeljene na znanosti. I ne mogu zanemariti činjenicu da je jedna kolegica napisala da i prof. fizike mogu predavati prirodu i biologiju - ima li to smisla? Mislim da u  novom pravilniku mora jasno pisati da predmet priroda/biologija mogu počavati profesori/magistri biologije (ili dvopredmetni studij biologije), a ne učitelji razredne nastave s prirodoslovljem i prvostupnici biologije ili biologije i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[486,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","Članak 5.,\n16. Priroda ","Osnovna škola - Nastavni predmet Priroda\nPrema Prijedlogu pravilnika:Članak 5.\n(1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja :\n16. Priroda\nBrisati s položaja pod a) i staviti pod c) - diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja - jer to nije odgovarajuća vrsta stručnog obrazovanja, a dodati odgovarajuće struke za predavanje predmeta Priroda.\n\nObrazloženje:\nPredmet Priroda ima svrhu pripremiti učenike za učenje samostalnih prirodoslovnih predmeta Biologije, Kemije i Fizike. U Prirodi se počinju usvajati temeljni prirodoslovni koncepti i vrlo je važno da ih se učenicima predstavi na stručno korektan način. U suprotnom, nastaju miskoncepcije ili pogrešne predodžbe koje je kasnije, u nastavku poučavanja prirodoslovnih predmeta vrlo teško ispraviti. Stoga je važno da učitelji koji poučavaju Prirodu i sami dobro razumiju važne prirodoslovne koncepte, odnosno posjeduju značajno šire znanje i dublje razumijevanje materije od onoga što će se predstaviti učenicima. Poučavanje nije i ne bi smjelo biti prepričavanje udžbeničke građe, već promišljanje i iznalaženje najboljih načina kako složene procese i zakonitosti predstaviti učenicima, a da pri pojednostavljivanju ne nastupe iskrivljavanja znanstvenih istina.\nUčitelji biologije i/ili biologije-kemije koji su završili nastavnički smjer na Prirodoslovno-matematičkim fakultetima jedini su adekvatno osposobljeni kadar koji danas postoji u Hrvatskoj kad se radi o kompetencijama za predavanje Prirode. Oni su pohađali i završili brojne stručne biološke kolegije, koji uključuju i terenske nastave i praktičan rad u laboratoriju, što je preduvjet za duboko razumijevanje prirode, ali i za stjecanje vještina i proceduralnih znanja potrebnih za primjenu u nastavi. Slušali su dvosemestralni kolegij fizike i više kolegija kemije (posebno ako su dvopredmetni nastavnici biologije i kemije). Stoga za predavanje predmeta Priroda, pod a) mogu stajati isključivo magistri edukacije biologije / profesori biologije i ostale kombinacije koje uključuju edukacijski smjer studija biologije (detaljno razrađeno u priloženoj tablici s prijedlogom korekcija), a pod b) različite kombinacije diplomskih studijskih programa biologije ili drugih prirodoslovnih struka koje uključuju potrebnu razliku predmeta i obavezno doškolovanje vezano uz pedagoško-psihološko- didaktičku naobrazbu i metodiku Prirode/ Biologije.\n\nNovi prijedlog:\n16. Priroda\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona:\n- magistar/magistra edukacije biologije/i kemije Integrirani preddiplomski i diplomski studij biologije i kemije: smjer nastavnički\n- profesor biologije  \n- profesor biologije i kemije  \n- profesor biologije i geografije  \n- nastavnik prirode i biologije   koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine\n- nastavnik  domaćinstva, prirode i biologije   koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona:\n- magistar/magistra eksperimentalne biologije* Diplomski studij eksperimentalne biologije \n- magistar/magistra ekologije i zaštite prirode* Diplomski studij ekologije i zaštite prirode \n- magistar/magistra molekularne biologije* Diplomski studij molekularne biologije\n- magistar/magistra znanosti o okolišu* Diplomski studij znanosti o okolišu\n- magistar/magistra biologije* Biologija: smjer znanstveni\n- diplomirani inženjer biologije*  \n- diplomirani inženjer molekularne biologije*  \n*s potvrdom o postignutim  pedagoško-psihološko-didaktičkim i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama) te ostvarenom približno polovinom ECTS bodova iz metodike unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija,  pri čemu je  metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za metodiku biologije, kemije i fizike \nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke b i c) Zakona:\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  biologije* Biologija: smjer znanstveni\n- sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) biologije i kemije* Biologija i kemija\n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja koji je završio započeti studijski program do 30.9.2016.\n*s potvrdom o postignutim  pedagoško-psihološko-didaktičkim i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama) te ostvarenom približno polovinom ECTS bodova iz metodike unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija,  pri čemu je  metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za metodiku biologije, kemije i fizike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[487,"Ankica Strešnjak","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, ne vidim potrebu razdvajanja prirode i biologije, posebice zato što smatram da bi pri zapošljavanju trebali u prednosti uvijek biti profesori/magistri edukacije biologije (ili s kombinacijom drugog predmeta) koji su se prvenstveno i isključivo školovali za rad u predmetnoj nastavi osnovne škole, odnosno za rad u srednjoj školi. Po logici stvari, profil toga zvanja trebao bi upravo odgovarati traženom zanimanju, ili u protivnom, kakav si to obrazovni kadar stvara MZOS? U skladu s prvobitno navedenim, ne smatram upitnim da kolege učitelji razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem (prema svojoj diplomi) izvode nastavu prirode, pa čak i biologije u 7. i 8. razredu, ukoliko u području gdje rade postoji deficit struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[488,"Dubravka Karakaš","Članak 5.,\n16. Priroda ","Čitajući ove komentare , u kojima je vidljivo da se svatko bori za svoje  radno mjesto, osjećam potrebu iskazati  svoje mišljenje. Kao diplomirani inženjer biologije( s pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim  obrazovanjem   ) radim u OŠ. Pritom, ne smatram  da pri zapošljavanju  trebam imati prednost pred profesorima biologije i kemije, te profesorima biologije. Smatram da su oni stekli najbolje kompetencije tijekom studija. I još mi jedna stvar nije jasna, zbog čega se ovim Pravilnikom navodi Priroda 2 puta i to kao zaseban predmet, a onda opet u sklopu Biologije. Očito je da se ovim razdvajanjem Prirode ide na ruku učiteljima razredne nastave s pojačanim Prirodoslovljem pri zapošljavanju. Zbog čega bi učitelji razredne nastave imali više kompetencija za Prirodu od profesora biologije i kemije/profesora biologije,  a istovremeno profesori bilo kojeg predmeta ne bi bili kompetentni za predavanje u razrednoj nastavi? Nemam  ništa protiv da i učitelji razredne nastave, u slučaju nedostatka profesorskog kadra, konkuriraju za Prirodu, ali nikako kao jedini kandidati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[489,"SUNČICA REMENAR","Članak 5.,\n16. Priroda ","Gdje su nestali profesori biologije u ovom slučaju? Ili biologije i kemije? Priroda nije samo biološki predmet, ali ako profesori biologije i kemije sa kolegijem fizike na prvoj godini studija nemaju u ovoj kategoriji prednost, onda ga nitko nema. Uostalom oksimoron je već u postavljenom pravilu: u području predmetne nastave isključivi izbor je učitelj razredne nastave! Mogu li onda profesori svih drugih predmeta predavati razrednu nastavu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[490,"Ozrenka Meštrović","Članak 5.,\n16. Priroda ","Učitelji razredne nastave su se primarno educirali da budu učitelji razredne nastave. Može li stoga bilo tko drugi biti educiraniji od njih za obavljanje posla učitelja razredne nastave? Treba li bilo tko drugi imati jednaka prava/prednost za zapošljavanje na tom radnom mjestu kao oni? Može li se prilikom popunjavanja satnice dopustiti „silazak“ učitelja predmetne nastave u razrednu nastavu? Ili će se to smatrati „napadom“ na radna mjesta diplomiranih učitelja razredne nastave?\nShvaćam ogorčenost učitelja s navedenim diplomama i nisam protiv toga da postoji mogućnost njihovog zapošljavanja kao ni mogućnost zapošljavanja inženjera biologije u slučaju nedostatka profesora/magistara edukacije biologije/biologije i kemije/ili geografije za satnicu prirode. No, neshvatljivo mi je da za navedeno radno mjesto po kompetencijama budu potpuno izjednačeni s profesorima/magistrima edukacije koji su se educirali isključivo za taj smjer.\nI kada smo već na temi prirodoslovlja – zar prirodoslovlje ne obuhvaća spoznaje iz biologije, kemije, fizike, geografije i geologije? Zar po toj logici, diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem ne bi trebali moći predavati i sve ostale gore navedene predmete u osnovnim školama? Zašto se ograničiti samo na prirodu i biologiju?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[491,"Đurđica Patafta","Članak 5.,\n16. Priroda ","Učitelji razredne nastave imaju daleko veću mogućnost zapošljavanja od svih  s PMF-a jer je najveći broj razreda upravo u nižim. U višim razredima je daleko veća gužva. Mnogi kolege stoga s PMFa teško dobivaju posao. No, ovdje nije problem samo posao, dajte više shvatite da se ovdje radi o kvaliteti nastave. Stoga, prilikom zapošljavanja prvenstvo treba dati profesorima , a onda svim ostalima. Nama je to jedini kruh! Ne razumijem ovoliku hajku na nastavu prirode i biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[492,"Kristina Vujić Teskera","Članak 5.,\n16. Priroda ","U potpunosti se slažem sa svime što je napisala kolegica Begić. \nNije sporno, niti problem (kao što je napisao kolega Tot) u diplomama jer to odgovara vrsti studija i zvanju koje su pojedinci stekli. Već su pri samim upisima na studije postavljeni određeni kriteriji koje su budući studenti trebali zadovoljiti. Zahtjevi koji su postavljeni u kolegijima na studijskim programima PMF dovode do ostvarivanja planiranih  ishoda (mogu se pročitati i na stranicama fakulteta) i razvoja određenih kompetencija u stručnom području,  a i sama metodika (koju se neki u komentarima spominjali) je specifična i na vrlo visokoj razini. \nUčitelji razredne nastave su se svojim školovanjem osposobili za rad u razrednoj nastavi pri čemu im je pojačani predmet omogućio  kvalitetniju nastavu.\nI tu se ne radi o simpatičnosti, obećanjima, dojmovima,  susretljivosti ravnatelja i pedagoga, već samo o stručnosti kadra za određeno radno mjesto. Želimo li kvalitetnije školovanje, te činjenice treba uvažavati.\nKristina Vujić Teskera","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[493,"Valerija Begić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Kolegice Kapelari Horvat, iako sam mišljenja da ovo nije mjesto za ovakvu raspravu ipak, uz dužno poštovanje, budite ljubazni pa još jednom proučite moj komentar te ćete shvatiti zašto sam upotrijebila termin metodologija, a ne metodika (jer termine metodika i metodologija dobro razlikujem), a dio Vašeg komentara da profesori biologije i kemije nisu kompetentni zbog premale satnice metodike (gdje dovodite u odnos satnicu metodike kod profesora i satnicu prirodoslovnih predmeta učitelja RN s pojačanim prirodoslovljem) suvišno je komentirati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[494,"Veronika Kapelari Horvat","Članak 5.,\n16. Priroda ","Kolegice Begić, uz dužno poštovanje, moram vam se obratiti s par opaski i ispraviti vaše pogrešne navode. Naime, nevjerojatno je da ste naveli da je naš studij prirodoslovlja KRATKA NADOGRADNJA. Time ste nas degradirali i diskriminirali, što nije u redu. Kako se nečiji studij i vrijeme uloženo u učenje može smatrati kratkom nadogradnjom???Mi nismo taj fakultet i taj pojačani predmet odabrali iz hira već zbog tadašnjeg trenutnog  deficita učitelja prirode i biologije, a pri upisu nam je bilo rečeno da će nam naš studij omogućiti diplomu za podučavanje prirode i biologije u OŠ te iza toga stoje već milijun puta u ovoj raspravi spomenuti dokumenti.Molim vas proučite razliku između metodike i metodologije. Nadalje, ako mi nismo kompetentni zbog, kako potpuno pogrešno navodite male satnice prirodoslovnih predmeta; tako svi profesori/magistri biologije, ako ćemo slijediti vašu logiku, opet napominjem, potpuno pogrešno, po tome nisu kompetentni predavati zbog daleko premale satnice metodike....I, tko će onda predavati prirodu i biologiju?? Vidite da nema smisla. Na taj bi način i vama bila učinjena nepravda kao što se sada radi nama...Jer, ima i jednih i drugih koji se neosporno trude i vrlo dobro rade svoj posao, ali to nije tema ove rasprave. Mi tražimo svoja prava koja su nam našom diplomom neosporno data, a koja nam se žele tako nepravedno oduzeti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[495,"Željka  Tot","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, nečuveno je da se učiteljima s pojačanim programom prirodoslovlja osporava mogućnost rada u predmetnoj nastavi kako prirode tako i biologije. To što su se školovali kao učitelji razredne nastave i pojačanog programa ne umanjuje njihove kompetencije za rad u predmetnoj nastavi jer je tadašnji sustav obrazovanja bio u suglasju s potrebama odgoja i obrazovanja u osnovnim školama. U protivnom smatram da će ljudima koji su završili toliko sporan studij biti načinjena teška šteta izazvana isključivo od strane institucija koje su iste odobravale. Uzmite u obzir da se radi o zatečenom stanju sa zadnjim upisom 2003. godine (pogrešnog tumačenja da se isti može završiti do 2016. (pogrešno navedena od strane fakulteta 2016.); naime ovdje govorimo ne o ljudima koji nisu diplomirali te bi na taj način danas bili nekompetentni za rad; već je to godina s pravom završetka studija generacije upisane 2003.; dakle 2013.; a takvih odavno nema) . Očito je najveći problem što na diplomama piše prirodoslovlje, a ne priroda i biologija. Kod drugih pojačanih predmeta se ne osporava kompetentnost jer nije učinjen propust u nazivlju. Apeliram na nadležne iz radne skupine da prihvate prijedloge i uvaže ih jer će u protivnom biti načinjena velika nepravda.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[496,"Valerija Begić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Po meni nije sporno jesu li diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlja u mogućnosti poučavati Prirodu i Biologiju, već je sporno jesu li jednako kvalitetno educirani kao profesori/magistri edukacije biologije i kemije te trebaju li imati jednaku prednost pri zapošljavanju ili biti navedeni pod točkom b). Učitelji razredne nastave su se prvotno educirali da budu učitelji razredne nastave (a prirodoslovlje je kratka nadogradnja njihovom temeljnom obrazovanju što im je svakako prednost u poučavanju predmeta priroda i društvo). Može li stoga bilo tko drugi biti educiraniji od njih da obavljaju posao učitelja razredne nastave i treba li bilo tko drugi imati jednaku prednost za zapošljavanje na tom radnom mjestu kao oni? Naravno da ne, iako tvrdim da bi svaki profesor mogao obavljati taj posao (samo je pitanje koliko kvalitetno, ne zbog toga što ne bi posjedovao određena znanja, već zbog toga što zasigurno ne bi  odabrao jednako kvalitetnu metodologiju kao učitelj RN). Nadalje, jedna od kolegica je navela koje su sve biološke i kemijske predmete odslušali i položili učitelji s pojačanim prirodoslovljem tijekom studija, ali nije navela u kojoj satnici te bi bilo zanimljivo usporediti satnicu tih predmeta učitelja s pojačanim prirodoslovljem i profesora/magistra edukacije biologije/ biologije i kemije te potom izanalizirati širinu i dubinu obrađivanih bioloških, kemijskih i fizikalnih sadržaja. Vezano uz navedeno ne mogu ne zamijetiti sljedeći komentar „Navedenim pravnim dokumentima određeno je da osoba koja je na Učiteljskom fakultetu završila stručni dodiplomski studij i stekla stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje može izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Pod nazivom prirodoslovlje podrazumijeva se izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. U prethodnim komentarima jasno su navedeni kolegiji koje smo položili tijekom studija i tako stekli kompetencije za rad u predmetnoj nastavi prirode i biologije.“ jer mi nije jasno od kada prirodoslovlje podrazumijeva samo prirodu i biologiju (prirodoslovlje objedinjuje biologiju, kemiju, fiziku, ali i geografiju, a u našim obrazovnim ciklusima ne postoji takav predmet niti postoji studijski program koji bi za isto educirao kadar). \nNadalje, Kurikulum nastavnih predmeta Priroda i Biologija stavlja naglasak na važnost spiralne izgradnje temeljnih prirodoslovnih koncepata kod učenika, a što podrazumijeva jako širok spektar ne samo činjeničnog, već i konceptualnog, proceduralnog i metakognitivnog znanja prije svega učitelja. Prožimanje koncepata biologije, kemije i fizike (kolegica Patafta je navela nekoliko zgodnih primjera, a njih je puno, puno više) zahtijevaju maksimalnu korelaciju aktivnosti i sadržaja ishoda ovih predmeta što je dodatni razlog zašto profesori/magistri edukacije trebaju imati prednost pri zapošljavanju na radnom mjestu učitelj Prirode i Biologije. I s obzirom da sam ionako pretjerala s količinom teksta neću opisivati, ali ću spomenuti nikako ne manje važnu, opasnost od mogućih krivo stečenih predodžbi učenika o određenim pojavama i/ili procesima i teškoće njihovog ispravljanja. \nShvaćam ogorčenost učitelja s navedenim diplomama i  nisam protiv toga da postoji mogućnost njihovog zapošljavanja na mjesto učitelja Prirode (što se tiče Biologije isto ne podržavam) u slučaju nedostatka profesora/magistara edukacije biologije/biologije i kemije/ili geografije, ali mi je neshvatljivo da za navedeno radno mjesto mogu po kompetencijama biti  potpuno izjednačeni s profesorima/magistrima edukacije koji su se isključivo za taj smjer educirali. \nOsim navedenog, želim iskazati svoju zabrinutost činjenicom da je u ovom Pravilniku predmet Priroda izdvojen zasebno, ali se onda pojavljuje i u kombinaciji s Biologijom jer ostavlja dovoljno prostora ravnateljima da tijekom zapošljavanja takvu odluku protumače/iščitaju kao prednost učitelja RN za zapošljavanje na radnom mjestu Priroda u odnosu na profesore/magistre edukacije biologije/biologije i kemije/geografije ili što je još gore čak nemogućnost njihova zapošljavanja na tom radnom mjestu ako je riječ isključivo o Prirodi (dovoljno je pogledati komentar od 9.2. 2016. koji glasi „Sukladno drugim predmetima, i ovdje bi trebalo ugraditi točku b) kojom se, u slučajevima nedostatka kadra (razrednih učitelja s pojačanim prirodoslovljem) dopušta mogućnost profesorima i magistrima edukacije fizike, kemije, bilologije, politehnike, tehnike da izvode nastavu iz predmeta Priroda (jer su svakako primarno nastavnici, a imaju i \"dobru\" podlogu iz prirodoslovlja“) iz kojeg je vidljivo da postoji mogućnost krivog tumačenja dijela Pravilnika vezanog uz Prirodu. I na samom kraju ne mogu ne spomenuti da me ovo pojavljivanje Prirode na dva mjesta brine i još iz jednog razloga - naime što ako netko zaključi da nema smisla isti predmet pisati na dva mjesta i jednostavno ga izbriše na mjestu gdje se pojavljuje uz Biologiju (što je logično jer se svaki predmet piše zasebno)? U tom slučaju za poučavanje Prirode bili bi na listi samo učitelji RN s pojačanim prirodoslovljem ...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[497,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n16. Priroda ","Sukladno drugim predmetima, i ovdje bi trebalo ugraditi točku b) kojom se, u slučajevima nedostatka kadra (razrednih učitelja s pojačanim prirodoslovljem) dopušta mogućnost profesorima i magistrima edukacije fizike, kemije, bilologije, politehnike, tehnike da izvode nastavu iz predmeta Priroda (jer su svakako primarno nastavnici, a imaju i \"dobru\" podlogu iz prirodoslovlja).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[498,"Marjana Boršćak -Sudec","Članak 5.,\n16. Priroda ","U  Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu,  Članak 5. , točka 16. predlažem da se  nazivlje u Pravilniku uskladi s izdanim diplomama jer bi iz ovog nesklada između onog što piše u Pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja mogli nastati ponovno nesagledivi problemi za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom/ programom iz predmeta - DIPLOMIRANI UČITELJ S POJAČANIM PROGRAMOM IZ NASTAVNOG PREDMETA PRIRODOSLOVLJE. Zato predlažem usklađivanje nazivlja iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[499,"Igor Maresić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, smatram da su učitelji s pojačanim predmetom prirodoslovlja stekli sve kompetencije za izvođenje nastave prirode i biologije u OŠ . Nepravedno je tvrditi da su isključivo osposobljeni za nastavu prirode jer im je tijekom studija bilo upravo tako i objašnjeno da će imati kompetencije za  nastavu prirode i biologije u OŠ. Ako bolje razmislite zar bi netko izabrao taj smjer i polagao kolegije potrebne za biologiju kada bi znao da je to na ovaj način bezvrijedno!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[500,"Kristina Vrabec","Članak 5.,\n16. Priroda ","Cijenjene kolegice i kolege, žalosna sam kad vidim da se sve pretvara u bojno polje u pravom smislu riječi. Voljela bih da zadržimo manire i profil akademski obrazovanih građana, intelektualaca i pedagoških radnika. Vodimo se činjenicama bez subjektivnih emocija. Fakultet je imao dopusnice za izvođenje navedenih programa na Učiteljskim fakultetima (važno je napomenuti da su zadnji, kao takvi, uvedeni 2003.). Programi su bili uvedeni zbog nedostatka kadra, a u međuvremenu se to promijenilo. U Republici Hrvatskoj je danas teško steći zvanje koje nije suficitarno. Kad bi bilo dovoljno radnih mjesta do ovakvih polemika ne bi ni dolazilo. Naime, nemojmo zaboraviti da za svaki od programa MZOS je dalo odobrenje zajedno s NVZVOTR-om. Ljudi su se školovali i stjecali kompetencije za rad i u predmetnoj nastavi, pa tako i prirodoslovlje za rad u nastavi prirode i biologije. Žalosno je da se sad ljudi, a neki već rade i preko deset godina, moraju opravdavati i dokazivati da smiju i mogu izvoditi nastavu toliko spornih predmeta. Hoćemo li svako malo, zbog očito vrlo subjektivnih interesa, ljudima osporavati stečena zvanja? Hoćemo li i ljudima, koji su se ranije školovali (u nekim drugim obrazovnim sustavima), završivši npr. dvogodišnje studije, osporavati kompetencije? Molim vas i pozivam na razum! Je li ovo tehnika \"zavadi, pa vladaj\"? Je li pošteno da sad taj isti MZOS putem javnih rasprava traži odobrenje za mogućnost rada pojedinih zvanja, nakon što su ih sami odobravali zajedno sa potvrdom stečenih kompetencija? Sramotno i jadno! Evo u duhu vrlo kvalitetnih komentara predlažem da izbacimo sve učitelje iz osnovnih škola koji god su završili pojačane programe, jer sve su to redom loši, nekompetentni kadar s nikakvim znanjem i sposobnostima. Krasno i razborito je komentirala kolegica Jelena Acman, u svakom zvanju ima odličnih, dobrih i manje dobrih. Zato molim vas, zadržite notu fine komunikacije i razboritog uma, ipak smo mi ti koji bismo to primjerom trebali pokazivati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[501,"Ivana Špoljarić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani,naprosto je nevjerojatno da neki pojedinci koji su nas osposobljavali za rad u osnovnoj školi za izvođenje nastave prirode i biologije i koji su do nedavno zagovarali naše stavove i slali poruke podrške pri rješavanju problematike nas prirodoslovaca, sada odjednom okreću sasvim novu stranicu s potpuno drugačijim i negativnim stavom prema nama. Kako je moguće da su ti isti pojedinci koji su na nas prenosili SVOJE KOMPETENCIJE odjednom mišljenja kako mi sad na koncu ne možemo izvoditi ni nastavu prirode, a kamoli biologije? Ako mi nismo dobili dovoljno kompetencija za rad u nastavi prirode i biologije,onda očito pojedinci koji su nas podučavali nisu dobro napravili svoj posao. (?) Koju bi stručnu spremu trebalo imati za biologiju, ako prirodu treba predavati profesor? O čemu mi točno ovdje raspravljamo, o čijim interesima? U kojoj državi na svijetu postoji zakon koji ti može oduzeti stečenu diplomu jer se nakon nekoliko godina netko sjetio da više ne znamo raditi svoj posao, tj. netko misli da ga ne znamo raditi? Što će se dogoditi s onim prirodoslovcima koji već godinama rade na neodređeno i prirodu i biologiju(i to vrlo predano i korektno)? \nS poštovanjem, Ivana Š.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[502,"Natalija Ilić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, učitelji razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlja osposobljeni su izvoditi nastavu prirode i biologije u OSNOVNIM školama što dokazuje i očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA 602-02/03-01/10, URBROJ 532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.  Očitovanje Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od 2.10.2015. KLASA: 602- 04/15-01/157 URBROJ: 251-378-01/15/1” te “Očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa KLASA: 602-02/03-01/10 URBROJ:532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.” Navedenim pravnim dokumentima određeno je da osoba koja je na Učiteljskom fakultetu završila stručni dodiplomski studij i stekla stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje može izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Pod nazivom prirodoslovlje podrazumijeva se izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. Ovi navodi iz dosadašnjih, još uvijek važećih pravilnika, jasno potvrđuju da dipl.učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom prirodoslovlje imaju pravo predavati i prirodu i biologiju u osnovnoj školi. Molim stručnjake koji rade na Nacrtu novog pravilnika da uzmu u obzir dosadašnja nazivlja iz sadašnjih Pravilnika, DODAJU U  čl.105.stavka 6. točke a) Zakona  dipl.učitelje rn s pojačanim programom iz predmeta prirodoslovlje da mogu predavati i prirodu i biologiju. Hvala! Kao što je jedna kolegica prije navela, nije potrebno iz korijena mijenjati Pravilnik o stručnim spremama već samo dodati nova nazivlja s diploma ljudi koji su upisivali i završavaju fakultete po Bolonjskom procesu. Naime, ima nas radno aktivnih i sposobnih koji nismo studirali po Bolonjskom procesu i nemamo diplomu magistra određene struke, ali čl.11.isto treba dopuniti i omogućiti svima nama da i nakon uvođenja novog Pravilnika imamo pravo na zapošljavanje i /ili nadopunjavanje radnog vremena na drugim školama nakon što nas se proglasi tehnološkim viškom. Zasad to nije jasno definirano i moglo bi prouzročiti mnogo problema mnogim diplomiranim učiteljima. Hvala na razmatranju ovog prijedloga! S poštovanjem, Natalija Ilić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[503,"Vedran Pintarić","Članak 5.,\n16. Priroda ","Potpuno je apsurdno iz nastave prirode i biologije iz osnovnih škola isključiti sve koji nisu završili edukacijske smjerove na nekom od PMF-ova. Temeljni je problem čisto matematičke prirode. Učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje školovani su upravo zato jer je procijenjeno da nema dovoljno kvalitetnog kadra koji bi predavao prirodu i biologiju. To se naravno ne odnosi na veće gradove poput Zagreba ili Osijeka već na manje sredine s \"malim\" osnovnim školama koje su se mučile s privlačenjem kadrova. Danas upravo u takvim školama postoji velik broj učitelja s pojačanim predmetima i nastavnika  raznih predmeta, koji su tu zato jer za njima postoji prava potreba, a ne iz nekog svog osobnog hira. Ako se \"riješimo\" svih koji nemaju diplomu PMF-a, u Zagrebu naravno neće biti problema no u mnogim ostalim dijelovima zemlje neće imati tko predavati, kvalitetno predavati. Nadalje, poučavanje svakako jest proces koji obuhvaća više disciplina, a kolege koje su završili Pedagoške i Učiteljske fakultete metodički, pedagoški, didaktički i psihološki mnogo su potkovaniji od bilo kojeg kolege s PMF-a, tu bih želio naglasiti riječ metodički. Proceduralna i laboratorijska znanja svakako su važna no kvalitetni pedagoški rad jednako je bitan, ako ne i važniji. Odgoj i obrazovanje, kolegice i kolege, ODGOJ i obrazovanje. Na kraju, potrebe za \"izmišljanjem tople vode\" uopće nema, stanje na terenu je takvo kakvo je, dokumenti koji su navedeni od strane mnogih učitelja s pojačanim prirodoslovljem ovdje i u sekciji prirode i biologije su stvarni i iako nisu dostupni na internetu (jer vjerojatno ni jedna svjetska institucija ne objavljuje svu svoju korespondenciju javno, zato valjda i postoji klasa i urudžbeni broj) svatko ih može od navedenih institucija zatražiti na uvid, stoga molim još jednom autore ovog Nacrta da urade isto.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[504,"Žaklin Lukša","Članak 5.,\n16. Priroda ","U kadrovskim uvjetima za Prirodu, pod a) mogu biti jedino nastavnički smjerovi biologije/ biologije i kemije.\nPredmet Priroda je zaseban predmet pa nema razloga da se u Pravilniku pojavljuje zajedno s predmetom Biologija. Ti se predmeti razlikuju u svojoj svrsi i ciljevima. Predmet Priroda ima svrhu pripremiti učenike za učenje samostalnih prirodoslovnih predmeta Biologije, Kemije i Fizike. U Prirodi se počinju usvajati temelni prirodoslovni koncepti i vrlo je važno da ih se učenicima predstavi na stručno korektan način. U suprotnom, nastaju miskoncepcije ili pogrešne predodžbe koje je kasnije, u nastavku poučavanja prirodoslovnih predmeta vrlo teško ispraviti. Stoga je važno da učitelji koji poučavaju Prirodu i sami dobro razumiju važne prirodoslovne koncepte, odnosno trebaju posjedovati značajno šire znanje i dublje razumijevanje materije od onoga što će se predstaviti učenicima. Poučavanje nije i ne bi smjelo biti prepričavanje udžbeničke građe, već promišljanje i iznalaženje najboljih načina kako složene procese i zakonitosti predstaviti učenicima, a da pri pojednostavljivanju ne nastupe iskrivljavanja znanstvenih istina.\nUčitelji biologije i/ili Biologije-kemije koji su završili nastavnički smjer na Prirodoslovno-matematičkim fakultetima su najadekvatnije osposobljeni kadar koji danas postoji u Hrvatskoj kad se radi o kompetencijama za predavanje Prirode. Oni su pohađali i završili brojne stručne biološke kolegije, koji uključuju i terenske nastave i praktičan rad u laboratoriju, što je preduvjet za duboko razumijevanje prirode, ali i za stjecanje vještina i proceduralnih znanja potrebnih za primjenu u nastavi). Slušali su dvosemestralni kolegij fizike i više kolegija kemije (posebno ako su dvopredmetni nastavnici biologije i kemije). Stoga za predavanje predmeta Priroda, pod a) mogu stajati iskuljučivo edukacijski smjerovi  - profesori biologije/profesori biologije-kemije/ magistri edukacije biologije ili biologije-kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[505,"Emina Rus","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, svaki učitelj razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlje tijekom studija u sklopu prirodoslovlja odslušao je (i uspješno položio) sljedeće kolegije: biologija stanice, genetika, osnove botanike, osnove zoologije, biologija čovjeka, organska evolucija, fiziologija bilja, geobotanika i ekologija bilja, ekologija životinja i zoogeografija, zaštita prirode, te kemija i fizika. Ne osporavam činjenicu da su profesori biologije tijekom studija stekli opsežnije znanje koje ih čini kompetentnima poučavati biologiju i u SREDNJIM školama. Učitelji razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlja osposobljeni su izvoditi nastavu prirode i biologije u OSNOVNIM školama što dokazuje i očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA 602-02/03-01/10, URBROJ 532-04/1-03-4  od 8. svibnja 2003.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[506,"Ana Lopac Gros","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, tko nije upoznat u tijeku je završna faza cjelovite kurikularne reforme. Priroda predstavlja sukus fizike, kemije i biologije. To ne znači pojednostavljene i bazične definicije. Trenutno što je aktualno je biologija, a to će -prema planu- nestati. Uz dužno poštovanje -smatram da su diplomirani učitelji izvrsno osposobljeni za poučavanje učenika iz različitih područja -što prirodnog, što društvenog umjetničkog \"smjera\". Ja ne mogu predavati prirodu i društvo? Ili bi mogla?  Idemo li istom analogijom potrebno je dopustiti profesorima geografije, povijesti, matematike, biologije, hrvatskog, likovnog dopustiti ulazak u niže razrede. I omogućiti ravanteljima da u trećem i četvrtom razredu nadopunjuju si satnicu. Jer sada predaju prof. sranih jezika, glazbenog, tjelesnog ... pa zašto tada i ja ne bih mogla predavati prirodu i društvo u ta dva razreda?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[507,"Veronika Kapelari Horvat","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, uvidom u naše indekse može se vrlo lako potvrditi da smo imali sve kolegije kroz koje se prolazi plan i program prirode u 5. i 6. razredu te biologije u 7. i 8. razredu, stoga, doista , ne vidim što je tu sporno. Metodički smo vrlo potkovani , i to je isto činjenica..  Da, imate pravo kad kažete da je većina naših predavača u mirovini, no to ne umanjuje kvalitetu njihovih predavanja koja smo odslušali, ali ni vrijednost naših položenih ispita.Imajući na umu da smo imali i kemiju, kako organsku, tako i anorgansku, tehničku kulturu pa i fiziku, morate znati da smo doista obuhvatili gradivo prirode i biologije koje je u korelaciji s ostalim prirodoslovnim predmetima u OŠ. Pustite nadležnima za sastavljanje ovog Pravilnika da isprave nepravdu koja nam je nanesena te da odrade svoj posao do kraja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[508,"MARTINA LOVRAK IVANOV","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, \nmislim da niste upućeni u sadržaj studija prirodoslovlja. Prvo možda neki profesori i nisu više aktivni kad taj studij više niti ne postoji. U Zagrebu je zadnja godina upisa prirodoslovlja  bila 2000 godine i od tada je nema.\nDruga stvar- nije točna činjenica da nije bilo tih kolegije. Bilo ih je ali su se možda drugačije zvali. Evolucija, biologija čovjeka(anatomija), biologija stanice, imunologija , opća kemija, genetika i još mnogi kolegiji su bili u programu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[509,"Ana Lopac Gros","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, ovdje nije riječ tko može predavati, već tko ima dovoljno znanja vještina –kompetencija za određeno područje.\nZa početak bih konstatira kako Priroda nije isto što i biologija. Priroda nije isto što i prirodoslovlje. \nSvakom tko pogleda silabus i stekne opći uvid u broj odslušanih sati –što vježbi, praktikuma, laboratorijskih vježbi, terenskih nastava imaju diplomirani učitelji s pojačanim prirodoslovljem uviđa kako im nedostaju neki opći temelji.  Profil samog nastavničkog kadra također ne ukazuje na mogućnost dobivanja kvalitetnog znanja iz niza područja neophodnih za sagledanje i poučavanje Prirode. Na stranicama Učiteljskog fakulteta nalazi se niz uvaženih znanastvenika, nastavnika –ali velika većina njih više nije aktivna. Nastavnici tih predmeta koji omogućuju kasniji naziv „pojačano prirodoslovlje“ su vjerojatno vrsni predavači –ali ne postoji zastupljenost bitnih fragmenata s područja biologije (npr. histologija, evolucija, anatomija čovjeka, citologija) ili kemije (opća kemija, anorganska i organska kemija, biokemija, fizikalna kemija …), a o koncpetima iz fizike je i bespredmetno raspravljati. \nUostalom metodika nastave biologije, kemije i fizike nije isto što i metodika prirode i društva. \nDiplomirani učitelji razredne nastave su prvenstveno odabrali jedno područje i tamo trebaju i ostati. Hvale vrijedna je činjenica kako će vjerojatno njihovo poučavanje prirode i društva  biti znantno kvalitetnije, dublje, smislenije, organiziranije prezentirano učenicima od prvog do četvrtog razreda (u dobi od 6-7 do 10-11 godina), ali  ako se planira omogućiti tim osobam predavanje u OŠ tada ih za to treba i kvalitetno pripremiti. \nTrenutno za uvidom u silabus ne postoji osnova!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[510,"Ana Rumek","Članak 5.,\n16. Priroda ","U čl.5 točka 16.Priroda pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona- treba uz navedene potrebne vrste obrazovanja učitelja dodati i \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\". S poštovanjem, Ana Rumek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[511,"Milena Šengula","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani, previše je kolega izgubilo posao ( ili ga još uvijek nije dobilo ) zbog još uvijek nedefiniranog statusa učitelja prirode i biologije u osnovnim školama.Smatram da to nije pošteno prema nama \" prirodoslovcima\" i žalosno je da putem medija moramo tražiti svoja prava.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[512,"Kristina Vrabec","Članak 5.,\n16. Priroda ","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16., 19., 20., 23. I 24. PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz  ovog nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja mogli nastati PONOVNO nesagledivi problemi za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom/ programom iz predmeta, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi. PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA: tekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (prirodoslovlja, hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture )  zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade više godina u  školama. VAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog Zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće titule/zvanja diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu/ pojačanom programu iz navedenog predmeta. Zbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema. Zato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[513,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n16. Priroda ","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 17. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[514,"Anica Hrlec","Članak 5.,\n16. Priroda ","Poštovani,\nu suglasnosti novog kurikuluma predmet Prirodu (5. i 6. razred osnovne škole) bi trebli jednakopravno poučavati nastavnici, profesori, magistri kemije,nastavnici, profesori, magistri fizike, nastavnici, profesori, magistri biologije (i sve kombinacije ova tri predmeta u dvopredmetnim kombinacijama) uz navedene koji diplomirane učitelje. Priroda je predmet  koji u svojim sadržajima jednakopravno uvodi učenike u prirodne predmete: kemiju, biologiju i fiziku te su svi navedeni jednako stručni za poučavanje Prirode.\nAnica Hrlec, voditeljica Nastavne sekcije Hrvatskog fizikalnog društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[515,"NATAŠA KLETEČKI","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","ZSV biologije Zagrebačke županije:\nU pravilnik treba dodati  i smjer magistra/magistar ekologije i zaštite okoliša.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[516,"NATAŠA KLETEČKI","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","ZSV biologije Zagrebačke županije: Beljak Lovorka, Bošnjak Petra , Grgas  Vladimira, Kelava Marija, Kletečki Nataša, Kupina Ramljak Andreja, Martinček Valentina, Mihaljević Ivka, Mezga Tamara, Pavlić Držanić Zlatka, Sedlar Marija,  Rajšel Branimir,  Topolnjak Ana, Turk Daliborka, Vlahović Diana.\nSmatramo kako bi se dipl. ing biologije, dipl.ing. molekularne biologije, dipl.ing ekologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra molekularne biologije, koja/ koji je u prebolonjskom procesu završio biologiju i stekla/stekao  potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje, te položila/ položio stručni ispit trebao izjednačiti sa nastavničkim smjerovima i ostvariti prava sukladno članku 105.stavka 6 točke a) Zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[517,"Linda Tomašević Bajto","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovanje, \nsmatram da bi u pravilnik trebali uvrstiti dipl.ing. / magistre biologije i ekologije mora, znanstvenog smjera s položenim PPDMO (pedagoškim kompetencijama) kao stručne osobe za predavanje predmeta Biologija i Priroda u osnovnim školama i predmeta Biologija u srednjim školama. Odslušane imamo jednake predmete na PMF-u Split kao naše kolege profesorskog smjera. Neki od nas imaju položeni stručni ispit i zaposleni su na određeno ili neodređeno u OŠ ili SŠ, neki tek čekaju izlazak na stručni ispit, a neki su u procesu stručnog osposobljavanja. Nadam se da ćete uvažiti ovaj prijedlog. \nLijep pozdrav","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[518,"Kerol Kovačević","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, molim da se magistri inžinjeri agronomije sa položenim pedagoško-psihološkim kompetencijama uvrste za predavanje prirode, biologije i kemije u osnovnim školama jer su odslušali i položili brojne predmete koji im omogućavaju takve kompetencije. Zapravo je najvažnije omogućiti izvanredno polaganje razlikovnih ispita između srodnih fakulteta tako da se ponuda tržišta rada uskladi sa potrebama prakse.Agronomi često rade na zamjenama u školama iz navedenih predmeta, ali ih zakon uvijek zaobilazi te su kao biotehnološki obrazovani stručnjaci marginalizirani kao predavači , osim za usko specijalizirane poljoprivredne škole kojih ima nedovoljno. Srdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[519,"Željana Pnjak","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, \nsmatram da bi u pravilnik trebali uvrstiti magistre biologije i ekologije mora s položenim PPDMO programom kao stručne osobe za predavanje predmeta Biologija i Priroda u OŠ i predmeta Biologija u SŠ. Ljudi s navedenim zanimanjima imaju položeni strucni ispit i zaposleni su trajno u OŠ ili SŠ, neki su pred polaganjem stručnog ispita ili u procesu stručnog osposobljavanja. Nadam se da ćete uvažiti ovaj prijedlog.\nLp","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[520,"TANJA OREŠKI","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Smatram da su učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kompetentni za izvođenje nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. Poznajem kolegice koje s izuzetno mnogo žara, entuzijazma, predanosti i - da- kompetencije, predaju u osnovnoj školi; sudjeluju u mnogim projektima, uspješni su na natjecanjima - zar bi to bili da su za posao koji obavljaju nekompetentni? \nDiplome koje su stekli jasno im dopuštaju izvođenje nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. Zašto to odjednom više ne vrijedi? Odakle ideja da se retrogradno oduzimaju stečena prava? To, u konačnici, nije ni ispravno, ni pravedno. Jesu li oni prije desetak-petnaestak godina mogli znati da će im prava biti pod upitnikom? Da jesu, sigurno ne bi upisivali taj smjer na fakultetu. Hoćemo li uskoro preispitivati i sve ostale diplome?\nU zaključku, smatram da se učitelji RN s pojačanim programom iz prirodoslovlja trebaju uvrstiti kao kompetetni za izvođenje nastave biologije u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[521,"Marjana Boršćak -Sudec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, \nsmatram da učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje svakako treba dodati u čl.5. točka 17. Priroda i biologija pod a) kao stručne osobe za izvođenje nastave prirode i biologije. To potvrđuju slijedeće činjenice: Učiteljski fakulteti izvode studijske programe na temelju dopuštenja MZOS,  MINISTARSTVO ZNA da se na Učiteljskim fakultetima izvodi RN s pojačanim programom iz pojedinih predmeta pa tako i prirodoslovljem .Nakon završenog studija RN s pojačanim programom iz predmeta Fakultet izdaje diplome čiji izgled, sadržaj, tekst određuje ili odobrava opet MINISTARSTVO odnosno ministar, dakle MINISTARSTVO je znalo da će na diplomama pisati \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\" i pod tim mislilo na predmet priroda i biologija  iako predmeta prirodoslovlje niti tada nije bilo u popisu predmeta u osnovnoj školi. Jesu li za to odgovorni učitelji koji su završili takav studij? Ministarstvo 2001. godine donosi dopunu Pravilnika kojim omogućava , određuje da učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom izvode nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Koji je to odgovarajući predmet u osnovnoj školi koji mogu izvoditi učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kad predmeta prirodoslovlje u popisu predmeta nema . Svakako za to nisu odgovorni studenti koji su završavali takav studij već i opet MINISTARSTVO koje nije svoje odluke uskladilo. A danas bi učitelji trebali snositi odgovornost za tako pogrešku nastalu prije 15 godina. Pogreška je, kao što je već i navedeno, što u to vrijeme, kao i danas predmet naziva prirodoslovlje u osnovnoj školi nema.  I tako  MINISTARSTVO uviđa problem pa donosi očitovanje koje ima klasu i urudžbeni broj i time je očitovanje službeno . MINISTARSTVO u očitovanju navodi da se pod pojmom prirodoslovlje podrazumijeva kompetentnost za izvođenje nastave PRIRODE I BIOLOGIJE. Ovim očitovanjem saznali smo što se krije iza pojma PRIRODOSLOVLJE. Drugog službenog očitovanja što znači prirodoslovlje na diplomama učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje nema pa se ovo mora smatrati ispravnim i važećim bez obzira što tko mislio danas i unatrag  kada je očitovanje doneseno. Učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje se temeljem svojih diploma (sadržaja kakvog je odredilo Ministarstvo i Zakona i Pravilnika koje je donijelo Ministarstvo) zapošljavaju na neodređeno, stručno se usavršavaju cijelo to vrijeme , aktivno sudjeluju na aktivima zajedno sa svojim kolegama biolozima s PMF-a, ostvaruju zapažene rezultate kao mentori na natjecanjima, trude se i uspijevaju svoje učenike poučiti aktivnom učenju. Javne satove pred komisijom izvodili su u 7. i 8. razredu na biologiji. Zašto, ako ih se školovalo samo za 5. i 6. razred. Satnica prirode u 5.razredu iznosi jedan i pol sata tjedno, a u šestom razredu dva sata tjedno. Na koliko to škola takav učitelj mora raditi prirodu kako bi imao puno radno vrijeme?! I što na sve to kaže MINISTARSTVO putem objavljenog Nacrta Pravilnika - VI UČITELJI RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMOM IZ NASTAVNOG PREDMETA PRIRODOSLOVLJE NISTE KOMPETENTNI ZA IZVOĐENJE NASTAVE PRIRODE I BIOLOGIJE jer smo Vam mi dopustili da se školujete po programima koje smo mi dopustili ,po pravilima koje smo mi odredili s diplomama koje smo Vam mi osmislili , s očitovanjem u kojem smo se izjasnili da ste kompetentni poučavati prirodu i biologiju. ZAŠTO?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[522,"Petra Markušić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,\nosobno smatram da su učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kompetentni za izvođenje nastave prirode i biologije u Osnovnoj školi. Poznajem učitelje koji predano, savjesno i odgovorno rade svoj posao, USPJEŠNI su i dokazuju svoju kompetentnost (i u području biologije!). Njihov trud i zalaganje prema nekim su komentarima očigledno suvišni, a njihov je rad sveden na bezvrijednost. Obezvrijediti nečije obrazovanje nije nimalo ugodno i pošteno. Ljudi koji su studirali razrednu nastavu s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje odabrali su taj studijski program zbog vlastite motiviranosti za određeno područje (u ovom slučaju prirode i biologije), zbog svjesnosti da će završivši studij moći obrazovati mlade naraštaje i biti ponosni na ono što rade, a za što su se prethodno školovali.\nTakođer, dvostrana razmišljanja (na razini fakulteta) upućuju na nelogičnosti, a ne na ono što bi trebalo biti odlika našeg obrazovnog sustava - INTERDISCIPLINARNOST.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[523,"Paula Dvorski","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","S obzirom na uvođenje bolonjskog načina obrazovanja smatram da pod točku b) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona, svakako treba dodati znanstvene smjerove biologije: magistar ekologije i zaštite prirode, magistar eksperimentalne biologije jer su sadržajno svakako spremni za izvođenje nastave iz područja biologije i prirode.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[524,"Kristina Vrabec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani\nsmatram da učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje svakako treba dodati u čl.5. točka 17. Priroda i biologija pod a) kao stručne osobe za izvođenje nastave prirode i biologije. \n\nTo potvrđuju slijedeće činjenice:\n1.Učiteljski fakulteti izvode studijske programe na temelju dopuštenja MZOS, dakle ne svojevoljno; MINISTARSTVO ZNA da se na Učiteljskim fakultetima izvodi RN s pojačanim programom iz pojedinih predmeta pa tako i prirodoslovljem\n\n2. Nakon završenog studija RN s pojačanim programom iz predmeta Fakultet izdaje diplome čiji  izgled, sadržaj, tekst  određuje ili odobrava opet MINISTARSTVO odnosno ministar, dakle MINISTARSTVO je znalo da će na diplomama pisati \" ......s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\"   i pod tim mislilo na predmet priroda i biologija ( što će kasnije i potvrditi svojim izdanim mišljenjem) iako predmeta prirodoslovlje niti tada nije bilo u popisu predmeta OŠ. Jesu li za to odgovorni učitelji koji su završili takav studij? \n\n3.Ministarstvo 2001. donosi dopunu Pravilnika kojim omogućava , određuje da učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom izvode nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Koji je to odgovarajući predmet u osnovnoj školi koji mogu izvoditi učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kad predmeta prirodoslovlje u popisu predmeta nema . Već tada se netko morao upitati kako je do toga došlo i kako problem riješiti. Ali nije! Svakako za to nisu odgovorni studenti koji su završavali takav studij već i opet MINISTARSTVO koje nije svoje odluke uskladilo. A danas bi učitelji trebali snositi odgovornost za tako pogrešku nastalu prije 15 godina. Kako hrabro i humano! Pogreška je, kao što je  već i navedeno, što u to vrijeme, kao i danas predmet naziva prirodoslovlje u osnovnoj školi nema. I što onda ? Zna li Ministarstvo za to?  Naravno da zna ali ništa ne čini.da usaglasi dokumente koje je samo izdalo već pušta da godine potiču, a zbrka  ostaje . I tako 15 godina.  MINISTARSTVO  uviđa  problem pa donosi očitovanje koje ima klasu i urudžbeni broj i  time je očitovanje službeno . MINISTARSTVO u očitovanju navodi da se pod pojmom prirodoslovlje podrazumijeva kompetentnost za izvođenje nastave PRIRODE I BIOLOGIJE. Što se tu još mora pojašnjavati. Znači ovim očitovanjem saznali smo što se krije iza pojma PRIRODOSLOVLJE. Drugog službenog očitovanja što  znači prirodoslovlje na diplomama učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje nema pa se ovo mora smatrati ispravnim i važećim bez obzira što tko mislio danas i unatrag 13 godina kada je očitovanje doneseno. \n4. Učitelji razredne nastave  s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje se temeljem svojih diploma (sadržaja kakvog je odredilo Ministarstvo i Zakona i Pravilnika koje je donijelo Ministarstvo) zapošljavaju na neodređeno, izvode nastavu prirode i biologije već više 10 godina, stručno se usavršavaju cijelo to vrijeme , aktivno sudjeluju na aktivima zajedno sa svojim kolegama biolozima s PMF-a, ostvaruju zapažene  rezultate kao mentori na natjecanjima, samostalno pripremaju državna natjecanja iz biologije, trude se i uspijevaju svoje učenike poučiti aktivnom učenju, postaju mentori. \nI što na sve to kaže MINISTARSTVO putem objavljenog Nacrta Pravilnika - VI UČITELJI RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMOM IZ NASTAVNOG PREDMETA PRIRODOSLOVLJE NISTE KOMPETENTNI ZA IZVOĐENJE NASTAVE PRIRODE I BIOLOGIJE jer smo Vam mi dopustili da se školujete po programima koje smo mi dopustili ,po pravilima koje smo mi odredili s diplomama koje smo Vam mi osmislili , s očitovanjem od prije 10 godina u kojem smo se izjasnili da ste kompetentni poučavati prirodu i biologiju.\nIMA LI VEĆEG APSURDA !","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[525,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke  17. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da se kategorija 17. Priroda i Biologija treba preimenovati u Biologija, jer su ta dva predmeta međusobno različita, a Priroda je već objašnjenja pod kategorijom 16.  \nTakođer, potrebno je obrisati magistra/magistru edukacije biologije i geografije pod kategorijom a) jer ne postoji prema postojećim vrstama studija.\nOsobe pod kategorijom b) i c) moraju imati dodatno pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičko obrazovanje, s naglaskom na položenu metodiku biologije na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika. Potvrda o položenoj Metodici nastave ili Općoj metodici nije adekvatna. \nSmatramo da je potrebno obrisati kategoriju c) jer po našem mišljenju prvostupnici ne posjeduju dovoljno kompetencija za predavanje nastave Biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[526,"Antonio Stipan","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani\nmislim da je glupost ograničavati osobe koje su završile RN sa bilo kojim pojačanim predmetom zvao se on priroda, biologija, PRIRODOSLOVLJE, engleski i matematika..., a sad rade u školama ili će raditi, jer nisu oni krivie što je to ministarstvo ili sveučilište tako nazvalo i predvidjelo ovakav ili onakav program, kao prvo vrlo vjerojatno velika večina nebi ni upisala te smjerove da im je rečeno da neče moči raditi i predavati prirodu i biologiju ili neki drugi predmet već samo RN, kao drugo raspravljati o njihovoj stručnosti je apsurdno s obzirom da su imali gotovo iste predmete onima prof.biologije, prof. biologije i kemije, prof. engleskog j., prof. matematike itd., istima nešto smanjenog obima ali su ih imali, i ne pričamo o njihovom radu u gimnazijama i srednjim školama već za rad u osnovnim školama, što im je bilo i rečeno pri odabiru i upisu studija.\nPo meni bi i članak 5. i članak 11. što se tiče RN s pojačanim predmetom ( bilo kako se on zvao) prilagoditi i uvrstiti sve te nastavnike učitelje jer su oni pošteno svoje odradili na fakultetima, a neki već i veći niz godina vrlo kvalitetno rade i žive za svoje zvanje, te to svoje znanje prenose na učenike. AKO SU MOGLI DO SAD I BILI OSPOSOBLJENI, NEZNAM ZAŠTO NE MOGU I U BUDUČNOSTI, pa nisu valjda sad odjednom nesposobni i needucirani.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[527,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Članak 5. točka 17. podstavak b) molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane;\nČlanak 5. točka 17. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica nutricionizma.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[528,"Slavko Markušić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani\nsmatram da učitelje razredne nastave spojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje svakako treba dodati u čl.5. točka 17. Priroda i biologija pod a) kao stručne osobe za izvođenje nastave prirode i biologije. \n\nTo potvrđuju slijedeće činjenice:\n1.Učiteljski fakulteti izvode studijske programe na temelju dopuštenja MZOS, dakle ne svojevoljno; MINISTARSTVO ZNA da se na Učiteljskim fakultetima izvodi RN s pojačanim programom iz pojedinih predmeta pa tako i prirodoslovljem\n\n2. Nakon završenog studija RN s pojačanim programom iz predmeta Fakultet izdaje diplome čiji  izgled, sadržaj, tekst  određuje ili odobrava opet MINISTARSTVO odnosno ministar, dakle MINISTARSTVO je znalo da će na diplomama pisati \" ......s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\"   i pod tim mislilo na predmet priroda i biologija ( što će kasnije i potvrditi svojim izdanim mišljenjem) iako predmeta prirodoslovlje niti tada nije bilo u popisu predmeta OŠ. Jesu li za to odgovorni učitelji koji su završili takav studij? \n\n3.Ministarstvo 2001. donosi dopunu Pravilnika kojim omogućava , određuje da učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom izvode nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Koji je to odgovarajući predmet u osnovnoj školi koji mogu izvoditi učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kad predmeta prirodoslovlje u popisu predmeta nema . Već tada se netko morao upitati kako je do toga došlo i kako problem riješiti. Ali nije! Svakako za to nisu odgovorni studenti koji su završavali takav studij već i opet MINISTARSTVO koje nije svoje odluke uskladilo. A danas bi učitelji trebali snositi odgovornost za tako pogrešku nastalu prije 15 godina. Kako hrabro i humano! Pogreška je, kao što je  već i navedeno, što u to vrijeme, kao i danas predmet naziva prirodoslovlje u osnovnoj školi nema. I što onda ? Zna li Ministarstvo za to?  Naravno da zna ali ništa ne čini.da usaglasi dokumente koje je samo izdalo već pušta da godine protiču, a  zbrka   ostaje . I tako 15 godina.  MINISTARSTVO  uviđa  problem pa donosi očitovanje koje ima klasu i urudžbeni broj i  time je očitovanje službeno . MINISTARSTVO u očitovanju navodi da se pod pojmom prirodoslovlje podrazumijeva kompetentnost za izvođenje nastave PRIRODE I BIOLOGIJE. Što se tu još mora pojašnjavati. Znači ovim očitovanjem saznali smo što se krije iza pojma PRIRODOSLOVLJE. Drugog službenog očitovanja što  znači prirodoslovlje na diplomama učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje nema pa se ovo mora smatrati ispravnim i važećim bez obzira što tko mislio danas i unatrag 13 godina kada je očitovanje doneseno. \n4. Učitelji razredne nastave spojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje se temeljem svojih diploma (sadržaja kakvog je odredilo Ministarstvo i Zakona i Pravilnika koje je donijelo Ministarstvo) zapošljavaju na neodređeno, izvode nastavu prirode i biologije već više 10 godina, stručno se usavršavaju cijelo to vrijeme , aktivno sudjeluju na aktivima zajedno sa svojim kolegama biolozima s PMF-a, ostvaruju zapažene  rezultate kao mentori na natjecanjim, samostalno pripremaju državna natjecanja iz biologije, trude se i uspjevaju svoje učenike poučiti aktivnom učenju, postaju mentori. \nI što na sve to kaže MINISTARSTVO putem objavljenog Nacrta Pravilnika - VI UČITELJI RAZREDNE NASTAVE S POJAČANIM PROGRAMOM IZ NASTAVNOG PREDMETA PRIRODOSLOVLJE NISTE KOMPETENTNI ZA IZVOĐENJE NASTAVE PRIRODE I BIOLOGIJE jer smo Vam mi dopustili da se školujete po programima koje smo mi dopustili ,po pravilima koje smo mi odredili s diplomama koje smo Vam mi osmislili , s očitovanjem od prije 10 godina u kojem smo se izjasnili da ste kompetentni poučavati prirodu i biologiju.\nIMA LI VEĆEG APSURDA !","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[529,"Elizabeta Trepotec Marić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Budući da je učiteljima razredne nastave omogućen dvopredmetni studij razredne nastave i prirodoslovlja kroz dvije generacije (zadnja 2000 u Zagrebu) smatram apsurdnim da im se 16 godina nakon izdavanja diplome retroaktivno oduzmu njihova prava. Kolegica koja radi u mojoj školi predaje prirodu i biologiju stekla je zvanje učiteljice razredne nastave sa pojačanim predmetom iz nastavnog predmeta prirodoslovlja izuzetno je vrijedna, stručna i sposobna što je dokazala na puno razina (natjecanja iz biologije, prve pomoći, brojni natječaji, terenske nastave...) .\nSmatram da bi bilo izuzetno nepravedno obezvrijediti njezinu stručnost i rad.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[530,"Ana Poropat Janković","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,\nčitajući komentare i dobro obrazložene razloge zašto treba uvrstiti magistre ekologije i zaštite prirode (jer diplomski sveučilišni studij Ekologija i zaštita prirode  osigurava stručne biološke kompetencije za kvalitetno vođenje nastave biologije u osnovnoj školi) sukladno s time treba uvrstiti i magistre inženjere fitomedicine koji se rijetko spominju jer je relativno novo zvanje naravno s potvrdom o postignutim pedagoško-psihološko-didaktičkim i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama). U redu je da prednost  imaju profesori biologije, ali zbog velikog dificita ove struke treba navesti sve moguće struke za predavati prirodu i biologiju, naravno, samo  u osnovnoj školi jer se u cijeloj ovoj priči mora paziti i na emocionalni razvoj naše djece.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[531,"DAVID JELENKOVIĆ","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","17. Priroda/Biologija\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona:\nU desni stupac treba dodati \"s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[532,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Predmet 17. Priroda i biologija\nPredlažemo u cijelosti razdvojiti popise akademskih naziva za predmete Priroda i Biologija te u skladu s time naziv 17. Priroda i biologija preformulirati u 17. Biologija.\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• magistar/magistra edukacije biologije i geografije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Studijski program za stjecanje ovog akademskog naziva ne izvodi se ni na jednom sveučilištu u Republici Hrvatskoj.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\n• magistar/magistra eksperimentalne biologije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Preduvjeti za upis na diplomski sveučilišni studij Eksperimentalna biologija i program tog studija osiguravaju stručne biološke kompetencije za kvalitetno vođenje nastave biologije u osnovnoj školi.\n• magistar/magistra ekologije i zaštite prirode: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Preduvjeti za upis na diplomski sveučilišni studij Ekologija i zaštita prirode i program tog studija osiguravaju stručne biološke kompetencije za kvalitetno vođenje nastave biologije u osnovnoj školi.\nDesni stupac tablice za svaki od akademskih naziva, uključujući i gore predložene:\n• magistar/magistra eksperimentalne biologije\n• magistar/magistra ekologije i zaštite prirode\n• magistar/magistra molekularne biologije\n• magistar/magistra biologije\n• diplomirani inženjer biologije\n• diplomirani inženjer molekularne biologije\npotrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave biologije i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera biologije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Biologija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje biologije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz biološko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  biologije\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) biologije i kemije.\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području biologije kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave biologije, nužne za kvalitetno poučavanje biologije i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi biologije u osnovnoj školi. Cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela u polju biologije uopće moguća. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave biologije u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[533,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, predlažem da zbog izbjegavanja problema u budućnosti, jasno navede da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a koji rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije (stupanjem na snagu ovog Pravilnika) u budućnosti imaju pravo dopune satnice i u nastavnom predmetima prirode i biologije i da se vode kao stručne osobe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[534,"Tanja Petrač","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Očitovanje Županijskog stručnog vijeća učitelja biologije Grada Zagreba, Centar-Sjever  na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu\nHvala mjerodavnim institucijama, Hrvatskom biološkom društvu, Biološkom odsjeku Prirodoslovno matematičkog fakulteta u Zagrebu, što su iznijele svoje mišljenje i time se zauzele za očuvanje i poboljšanje kvalitete nastave biologije u školama. Podržavamo njihovo mišljenje te ističemo naše prijedloge:\n- Čl. 16. Priroda - u potpunosti korigirati brisanjem navedenih kadrovskih uvjeta- učitelja razredne nastave s pojačanim  prirodoslovljem- te ga zamijeniti sa svim smjerovima biologije (prof. biologije, prof. biologije i kemije, mag. edukacije biologije,  mag. edukacije biologije i kemje, inženjeri molekularne biologije,  inženjeri ekologije, mag. eksperimentalne biologije s obveznim položenim pedagoško- psihološkim- didaktičkim – metodičkim predmetima koje imaju nastavnički smjerovi).\n- Čl.17. Izostaviti predmet Priroda, ostaviti Biologija (jer je naveden u čl.16.)- ovdje ispraviti sljedeće: izostaviti prvostupnike u čl. 17. Pod c). Navesti sve kadrovske uvjete  kao u ispravljenom čl.16. koje smo prethodno naveli. \n- Obrazloženje: Prijedloge korekcija temeljimo na uvjerenju da su navedeni kadrovski uvjeti nedovoljno kompetentni za predavanje u višim razredima osnovne škole. Prema našem saznanju , a nakon proučenih podataka  dostupnih javnosti na Web-stranicama Učiteljskog fakulteta, a u usporedbi s  njihovim javnim očitovanjem u okviru e- savjetovanja, uočavamo nepodudarnost podataka. Na stranici Učiteljskog  fakulteta piše (citiramo):\n„Preddiplomski i diplomski studiji\nIntegrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni učiteljski studij (5 godina)\n•                     stječe se naziv magistar/magistra primarnoga obrazovanja\n… Završetkom sveučilišnoga učiteljskog studija student ima pravo izvoditi nastavu, izvannastavne i izvanškolske aktivnosti na razini primarnoga obrazovanja. U Hrvatskoj se primarno obrazovanje odnosi na prva četiri razreda obveznoga školovanja, …“\n\nZaključak : Iz podataka navedenih na stranici Učiteljskog fakulteta zaključujemo da se programima pojačanih predmeta u sveučilišnom učiteljskom studiju učiteljima razredne nastave omogućilo poboljšanje kompetencija za predavanje pojedinih predmeta u razrednoj nastavi.  U okviru  učiteljskog studija nude se programi s engleskim i njemačkim jezikom ili modulima hrvatskog jezika, informatike, likovne kulture i odgojnih znanosti,  koji osposobljavaju za poučavanje predmeta u razrednoj nastavi. Između ostalog je vidljivo da se više ne regrutira profil učitelj razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem  tj. moguće je steći jedino titulu magistra primarnog obrazovanja i predavati u razrednoj nastavi.\n Svako drugačije tumačenje je zlouporaba i, nažalost, već se provodi u školama. \nPri donošenju  Pravilnika  o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja treba uzeti u obzir navedene činjenice radi očuvanja i poboljšanja kvalitete nastave biologije te mogućnosti zapošljavanja učitelja biologije.\n\n ŽSV učitelja biologije Grada Zagreba, Centar- Sjever\nOčitovanje potpisima podržali učitelji biologije:\n\nJasna Tonšetić, prof. biologije, uč. savjetnik\nIvana Buljan, prof. biologije i kemije\nLela Zadražil, prof. biologije , uč. savjetnik\nJasminka Džapo, prof. biologije , uč. savjetnik\nAnica Banović, prof. biologije i kemije, uč. savjetnik\nM. Boromisa Mihaljević, prof. biologije i kemije\nIvana Mareković, prof. biologije i kemije\nAnja Biruški, prof. biologije i kemije\nHelena Car, prof. biologije i kemije, uč. mentor\nJasmina Starc, dr. medicine, uč. biologije\nMarija Mažar, prof. biologije i kemije\nBranka Resanović, nastavnik kemije i biologije\nIvana Jadrijević, prof. biologije i kemije\nNediljka Raič, uč.prirode i biologije\nVerica Gemić, prof. biologije\nValentina Borak Martan, prof. biologije i kemije\nNatalija Ćelap, prof. biologije\nRenata Roščak, prof. biologije\nNena Perišić, prof. biologije i kemije\nKristina Gajski, prof. biologije\nMaja Šafranić, prof. biologije i kemije\nSandra Penco, prof. biologije\nSanja Irić Šironja, prof. biologije\nNada Matanić, prof. biologije\nVera Iličić, prof. biologije\nNataša Breulj, prof. biologije i kemije\nIva Krajačić Sokol, prof. biologije i kemije\nJosipa Broz, mag. biologije exp. \nAna Ćurković, prof. biologije i kemije\nSanja Červeny, prof. biologije i kemije\nMarina Jurić, prof. biologije i kemije\nTatjana Polchert, prof. biologije\nIrena Radojčić, prof. biologije i kemije\nIvana Ozimec, prof. biologije i kemije\nmr.sc. Suzana Stipković\nIda Kauzlarić, prof. biologije i kemije\nTanja Petrač, prof. biologije i kemije, voditeljica ŽSV-a \nŽSV učitelja biologije, 22.2.2016.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[535,"Josipa Gaurina","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, molim Vas da uzmete u obzir magistre biologije i ekologije mora za predavati nastavne predmete Prirodu i Biologiju uz prethodno odrađen program PPDMO. Neki od njih su u procesu stručnog osposobljavanja ili su ga odradili. Isto tako neki su položili stručni ispit, a u ovom prijedlogu novog pravilnika ih nema kao učitelje i nastavnike koji mogu raditi u OŠ ili SŠ.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[536,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Članak 5. točka 17. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka prehrambene tehnologije;\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[537,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Članak 5. točka 17. podstavak b) molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije;\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[538,"Krešo Grgac","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, mislim da nije u redu diskriminirati određenu skupinu učitelja koji su stekli zvanje diplomiranog učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje  jer se dovode u neravnopravni položaj prema ostalim kolegicama i kolegama koji su također učitelji razredne nastave s pojačanom matematikom, stranim jezikom ili primjerice informatikom. Igrom slučaja u Hrvatskoj ima očito dosta profesora biologije  pa  nema potrebe za kolegicama i kolegama koji su stekli kompetencije za predavanja biologije studirajući razrednu nastavu s pojačanim prirodoslovljem. Zamislite samo da se  onemogući kolegicama i kolegama koji su studirali razrednu nastavu s pojačanom matematikom predavanje  matematike u osnovnoj školi. Stotine škola ostalo bi bez potrebnog nastavničkog  kadra kojeg ni sada ne mogu pronaći budući da matematičarima očito škola nije prvi izbor za zapošljavanje.Stoga smatram da se prema svima koji su stekli odgovarajuće kompetencije, a što su potvrdili i matični fakulteti moraju pružiti jednaki uvjeti za zapošljavanje. Dokaz kompetentnosti učitelja razredne nastave s prirodoslovljem u poučavanju biologije u osnovnoj školi su obrazovna postignuća učenika koji postižu zapažene rezultate i na natjecanjima vođeni očito kompetentnim mentorima.\nS poštovanjem, Krešo Grgac","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[539,"Ante Sudec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Cijenjene kolegice i kolegice,\n\n ova rasprava je očito izrazito loše pripremljena od strane Tijela koja stoje iza Nacrta, kao i što se kreće u izrazito pogrešnom smjeru. Ne mogu se oteti dojmu da se radi o napadu na pojedine struke, a bez zakonski potkrijepljenih argumenata.\n\nVidljivo je da se najviše prašine podiglo zbog mogućnosti predavanja prirode i biologije u osnovnoj školi. Najviše se napadaju učitelji s prirodoslovljem. U čemu je problem?! Fakultet je imao Dopusnicu za obrazovanje kadra (rn + neki predmet); dakle njemački jezik, hrvatski jezik, matematika, engleski jezik, glazbena kultura, povijest, geografija, likovna kultura i prirodoslovlje. Činjenica je da smo tada obrazovali dotični kadar zbog deficita struke. Ljudi su se obrazovali za rad u rn i u predmetu (kao što neki dvopredmetno mogu studirati, kao što i oni koji su inženjerski smjer odabrali umjesto nastavničkog, pa svejedno mogu raditi uz položenu pedagošku grupu predmeta u nastavi itd.). Dakle tu smo odmah riješili pitanje kome je gdje lakše tražiti posao (jer su komentari da učitelji imaju više opcija, što je i  čovjeku prosječne inteligencije jasno da i nije baš tako, pa smatram da nije potrebno objašnjavati navedenu tvrdnju obzirom da bi ovdje trebao biti prisutan viši kvocijent inteligencije). Nadalje, najspornije je tzv prirodoslovlje. Iako je ovdje razvidno da neki koriste wikipediu i google prevoditelj prilikom terminoloških okršaja, no činjenica je da su ti ljudi bili školovani za mogućnost rada u nastavi prirode i biologije u osnovnoj školi. Iako to google ne definira tako jer se pod terminom prirodoslovlja smatra priroda, biologija, kemija, fizika pa čak i matematika. Tko normalan bi ljude mogao školovati da pokrivaju sve ove izrazito zahtjevne znanstvene discipline odjedanput. I problem je nastao u trenutku kad su ti ljudi bili educirani u kolegijima iz prirode i biologije (citologija, genetika, geobotanika, botanika, zoogeografija, zoologija.......), a fizike i kemije su imali toliko da ih se pripremi na korelaciju s navedenim predmetima. Najžalosnije je što su se ovdje javno oglasili profesori koji su im temeljne kompetencije prenosili (za zapitati se o kvaliteti i imenu istih), a sad ti isti dotične osporavaju. Dolazimo do zaključka da ti isti očito nisu imali potrebne kompetencije, ali to očito nije ni bilo bitno dokle god je bio honorar osiguran, ili?Još žalosnije je da sad ti isti pišu vrlo pogrešne komentare i u ime društava. No, obzirom da to govori dovoljno za sebe vratimo se na činjenice. Problem je jedini nastao u tome što tim ljudima nisu upisali na diplomu da su završili prirodu i biologiju nego prirodoslovlje. Svjesni ste da fakultet to nije napravio svojevoljno već uz dozvolu MZOS-a i Nacionalnog vijeća? Dakle, njihov propust, ali vidljivo iz indeksa da ne govorimo o nikakvim fizikama i kemijama ili što se sve već ovdje \"podrazumijeva\". Što sad s tim ljudima? Uzmemo im diplome, damo im samo pravo rada u rn? Njihovi kolege s pojačanom matematikom, hrvatskim jezikom, engleskim jezikom itd. će ostati raditi, a ove ljude idemo oštetiti?! Znate li uopće da se radi o svega 250 ljudi u RH s toliko spornim stečenim zvanjem? Znate li da njih svega 15-20 radi u predmetnoj nastavi? Znate li da je zadnji student u navedeno zvanje bio upisan 2003.? Znate li da je svega njih nekoliko ostalo nezaposleno (ili rade u rn, ili su otišli u inozemstvo ili rade na nekim drugim poslovima)? Pa protiv koga se dižete i tko vam zapravo toliko smeta? Iz ovakve konverzacije, koja je ovdje prisutna, dolazimo do dva zaključka.\n\n1. Biologija je očito najzahtjevniji predmet za poučavati, jer se nigdje nije diglo toliko prašine kao oko mogućnosti predavanja prirode i biologije  (i to isključivo protiv učitelja s prirodoslovljem). Samo što se onda postavlja i pitanje zašto je u satnici toliko zakinuta, ako je već ona najzahtjevnija (a pid ima u 5.r manje od izbornih predmeta). Isto tako je zanimljivo što nitko ne osporava npr. pojačanu matematiku, hrvatski jezik, engleski jezik (oni su imali dovoljno dobar program ili?). Nitko od kolega nije tako popljuvao svoje kolege kao što su to napravili kolege iz prirode i biologije.  Ovdje je automatski vidljivo i zašto djelomično status prosvjete u društvu i jest takav. Počnite od sebe.  2. Očito nekad cijenjen fakultet ima hiperprodukciju svog kadra pa je normalno da njih guraju da bi im osigurali radna mjesta. Zaboravili ste da je radnih mjesta malo, a inženjere koje školuju naknadno pretvaraju u nastavnike koji rade i u oš, u sš, na fakultetima jer rijetki pronalaze posao u ponekoj industriji koja je ostala. Gospodarstvo RH je u lošem stanju i razumljivo je da se svi ti silni diplomanti nemaju gdje zaposliti i na kraju idu na (za sad) sigurniju varijantu, a to je zapošljavanje u državnim sferama (školama). Isto tako školujete ekologe  i ina zvanja za koje radno tržište nije dovoljno razvijeno, pa na kraju i oni završe u školama. Naravno da postaje sve tješnje jer su tu i oni koji su s namjerom završili nastavnički smjer. Naravno da štite one koji im donose posao, svoje studente, što je sasvim razumljivo, pa ispada da su im najveći problem učitelji prirodoslovci. U redu, maknimo njih 15-20 koliko ih radi, iz škola i zaposlimo kadar koji dotični navode kao isključive. S kim ćete se idući put obračunavati, kad maknete ovih 20 ljudi (na razini RH). Postaje vam jasnije koliko je ovo sve dalje sve veća lakrdija? I još besramno ucjenjujete ove ljude koji su svoje školovanje kvalitetno, odgovorno i savjesno završili. To je vic ili? Tražite legalan način da ih maknete? Jeste provjerili kako ti ljudi doista rade? Garancija kvalitetnog rada je svaka druga titula, a da nije dipl. uč. s prirodoslovljem ? Učitelje s prirodoslovljem pokupili smo  s ceste?  Ponavljam, zanimljivo je kako su svi ostali učitelji s pojačanim programima cijenjeni i neosporavani, dakle ovdje je očito prisutno šikaniranje samo određenih ljudi od strane pojedinaca koji sjede u radnim skupinama, a dolaze iz redova koji osporavaju prirodoslovce.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[540,"Sunčana Mumelaš","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Na određenim  fakultetima i akademijama  školuju se nastavnički kadrovi.  Područja koja pokriva njihov plan i program treba odobriti pripadajuće  Ministarstvo (MZOS). Njihove titule i kompetencije nakon završetka školovanja trebaju biti jasno definirane.  Područja koja pokriva svaki studij su sveobuhvatna i Zakon tu mora biti jasan. Nedopustivo je da se  zakoni svakom promjenom vlasti interpretiraju drugačije.  Želimo li školovanje podići na razinu koje ono zaslužuje,  učiteljsko i nastavničko zanimanje ne može biti marginalizirano. Mislim da je neozbiljno da u Nacrtu ovog pravilnika piše da kemiju mogu predavati profesori biologije i geografije, dok je u isto vrijeme izostavljeno zanimanje profesora fizike i kemije te da nije navedeno da kemiju odnosno fiziku može predavati i profesor fizike i kemije . Predmet priroda pojavljuje se dva puta – nije objašnjeno zašto.  Kako je moguće da prirodu mogu predavati učiteljice razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem, a ne profesori biologije (ili dvopredmetnog studija biologije)? U prirodoslovlje  spadaju i  neki drugi predmeti.  Kako to da učiteljice razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem mogu predavati prirodu i biologiju, a ostale predmete ne? Ispada da prirodu i biologiju mogu predavati  učiteljice razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem, inženjeri, prvostupnici pa čak i profesori fizike (jedan od komentara).  \nPrvostupnici u 3 godine školovanja ne mogu steći potrebna znanja, vještine i kompetencije koja su im neophodna.  Inženjeri ne mogu uz nekoliko ispita pedagoške razlike predavati u osnovnim školama i gimnazijama (profesor uz nekoliko ispita ne može postati inženjer).  Na Učiteljskoj akademiji  školuju se buduće učiteljice razredne nastave koje pokrivaju područje od 1. - 4. razreda osnovne škole i ne mogu predavati  u predmetnoj nastavi (predmetna nastava ne ulazi u niže razrede). U slučaju nedostatka stručnog kadra, ovo bi trebala biti iznimka.\nNa ovaj način degradiramo i onako podcijenjeno učiteljsko/profesorsko  zanimanje jer se stvara dojam da nekoliko ispita može svakog učiniti učiteljem, a on treba biti stručnjak u svom području. \nSvakako treba regulirati status učiteljica koje su završile studij razredne nastave s pojačanim prirodoslovljem. \nPredlažem za ubuduće - žele li inženjeri postati profesori, a učiteljice razredne nastave predmetni profesori, neka upišu odgovarajuće studije. Zakon tu mora biti jasan i vrijediti za sve jednako.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[541,"Ivana Jovanović","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, smatram da je u predloženi Pravilnik potrebno dodati učitelje razredne nastave sa pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje u popis kvalifikacija za izvođenje nastave BIOLOGIJE.  Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom neosporno može vrlo kvalitetno izvoditi nastavu predmeta biologije u osnovnoj školi.  U prilog tome ide činjenica da su učitelji prirodoslovlja tijekom svoga školovanja pripremani da u osnovnoj školi predaju i biologiju i prirodu ( stručno i metodički).  Osim toga, učitelji prirodoslovlja su se  posljednjih petnaest godina dokazali kao stručni i uspješni u besprijekornom izvođenju nastave biologije, pripremanju učenika za natjecanja, izvođenju izvannastavnih aktivnosti te permanentim usavršavanjem.  Kod ostalih pojačanih predmeta niti u jednom trenutku se ne osporava kompetetnost kolega.   Smatram da su učitelji prirodoslovlja diskriminirani i marginalizirani isključivo zbog        \" nespretnog\"  naziva stručnog zvanja na svojim diplomama.    Srdačan pozdrav.                    Ivana Jovanović, dilomirani učitelj razredne nastave  s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[542,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Nastavni predmet Biologija  - Prema Prijedlogu pravilnika:\n17. Priroda i biologija Maknuti Priroda i ostaviti samo Biologija.\n\nMolimo da se prvostupnici brišu uz obrazloženje navedeno u zajedničkom dokumentu PMF-a. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14) u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Uvrštenje dolje navedenih struka imat će za posljedicu degradaciju nastave biologije u osnovnim školama kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano.\n\nObrazloženje:\nSmatramo da treba prikazati kadrovske uvjete za predmete Priroda i Biologija odvojeno. \nU kadrovskim uvjetima za Prirodu, pod a) mogu biti jedino nastavnički smjerovi biologije i kemije/ biologije .\nU kadrovskim uvjetima za Biologiju, pod a) mogu biti jedino nastavnički smjerovi biologije/ biologije i kemije koji su se upravo za poziv učitelja Biologije osposobljavali do godine 2005. pune 4 godine, a od 2006. punih 5 godina i za stručni (biološki) dio naobrazbe stekli 112 ECTS bodova. Odgovarajuća stručna sprema pod c) ne može biti prvostupnik, jer on još ne posjeduje odgovarajući fond znanja u stručnom dijelu i u nastavničkom dijelu neophodnih kompetencija. \n\nNovi prijedlog:\n17. Biologija\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona:\n- magistar/magistra edukacije biologije i kemije Integrirani preddiplomski i diplomski studij biologije i kemije: smjer nastavnički\n- profesor biologije  \n- profesor biologije i kemije  \n- profesor biologije i geografije  \n- nastavnik prirode i biologije   koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine\n- nastavnik  domaćinstva, prirode i biologije   koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona:\n- magistar/magistra eksperimentalne biologije* Diplomski studij eksperimentalne biologije \n- magistar/magistra ekologije i zaštite prirode* Diplomski studij ekologije i zaštite prirode \n- magistar/magistra molekularne biologije* Diplomski studij molekularne biologije\n- magistar/magistra biologije* Biologija: smjer znanstveni\n- diplomirani inženjer biologije*  \n- diplomirani inženjer molekularne biologije*  \n*s potvrdom o postignutim  pedagoško-psihološko-didaktičkim i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama) te ostvarenom približno polovinom ECTS bodova iz metodike unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija, pri čemu je metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za metodiku biologije. \nc) sukladno članku 105. stavka  14. Zakona:\n- u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost, uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta koji obrazuje nastavničke profile potrebnih odgovarajućih kvalifikacija (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek), načiniti iznimke predviđene Zakonom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[543,"MARKO PRIBISALIĆ","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Pozdrav,\nSmatram kako bi trebalo unijeti i magistar/magistra edukacije biologije koji su ovim putem izostavljeni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[544,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","U predloženi Pravilnik potrebno je dodati učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje u popis kvalifikacija za izvođenje nastave BIOLOGIJE.\n\nPravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju  učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Nar. novine, 47/96, 65/01) je određeno da osoba koja je na učiteljskoj akademiji završila stručni dodiplomski studij i stekla stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom može izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi.\nSpomenuti Pravilnik dao je pravnu osnovu osobama koje su na Učiteljskom fakultetu završile stručni dodiplomski studij za učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje  i stekle stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje da mogu izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta (Prirodoslovlje) u osnovnoj školi. \nPod nazivom predmeta Prirodoslovlje podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave Prirode i Biologije u osnovnoj školi (Očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA: 602-02/03-01/10, URBROJ: 532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.).\nII. Na Učiteljskom fakultetu studij čijim se završetkom stjecao, pored ostalih, i spomenuti stručni naziv izvodio se kao redoviti dodiplomski četverogodišnji stručni studij razredne nastave s pojačanim studijem jednog nastavnog predmeta u predmetnoj nastavi u osnovnoj školi i kao izvanredni dopunski studij za učitelje razredne nastave u Zagrebu, koji je osnovan na temelju Odluke Ministarstva znanosti i tehnologije, KLASA: 602-01/98-07/166, URBROJ: 533-07-98-2 od 28. srpnja 1998, Odluke Fakultetskog vijeća Filozofskog fakulteta u Zagrebu od 22. prosinca 1998. i Preporuke Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu, KLASA: 602-11/97/02/007, URBROJ: 533-08-97-75 od 10. prosinca 1997, Uredbe Vlade Republike Hrvatske o osnivanju Visoke učiteljske škole u Zagrebu (Nar. novine, 75/98.) čijim se završetkom stjecala osposobljenost za učitelja razredne nastave s četverogodišnjim studijem i predmetnog nastavnika u višim razredima osnovne škole za jedan od sljedećih predmeta: hrvatski jezik, engleski jezik, njemački jezik, matematika, prirodoslovlje, likovna kultura u skladu s propisima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[545,"Marija Majer","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, poučavamo mladog naraštaja o prirodi, ekologiji, biologiji,interdisciplinarnosti, održivog razvoja, a u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu, nigdje nema zvanja diplomirani inženjer ekologije/ diplomirani ekolog. Smatram da zvanje diplomirani inženjeri ekologije i diplomirani ekolog, uzimajući u obzir odslušanih kolegija iz oblasti biologije i kemije, zaslužuju svoje mjesto u ovom Pravilniku te bi se trebali  uvrstiti u članak 5. stavak 17.b)  i stavak 18.b).\nHvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[546,"Maria Juretić Mohorić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, obzirom na opseg odslušane biologije tijekom studija na Fakultetu za kemiju i kemijsku tehnologiju, smjer biokemija, smatram da bi u članak 5. stavak 17.b) trebalo uvrstit zvanje diplomiranog biokemičara. \nHvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[547,"Žaklina Čonda","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, ovim Pravilnikom bitno su zakinuta prava učitelja koji su završili stručni dodiplomski studij i stekli stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje. U prilog tome idu brojni argumenti koji su u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14), Pravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško - psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 47/96), Pravilnikom o dopuni pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 56/01) i službenom očitovanju ministra Vladimira Strugara u kojem jasno stoji da su kompetencije učitelja navedenog zvanja rad u razrednoj nastavi i u predmetima priroda i biologija. Predlažem da se u skladu s očitovanjima Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta u čl.5 točka 17.Priroda i biologija pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona -  uvrsti i diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje.\nS poštovanjem, Žaklina Čonda","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[548,"Đurđica Patafta","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Prednost zapošljavanja u svim školama trebaju imati profesorski smjerovi i smjerovi magistra edukacije s PMF-a iz vrlo jednostavnog razloga - školovanje isključivo za navedene predmete stoga i najveća stručnost. A svi ostali, uz dužno poštovanje, ne bi NIKAKO smjeli imati prednost. To je, nadam se da se slažete, pravedno prema ljudima čiji je ovo JEDINI kruh! Navedeni smjerovi ne dobivaju poslove inženjerskih struka, a koliki samo broj inženjerskih smjerova traži posao u školama? Je li to pravedno? Ako su dozvoljeni pojačani programi, onda se za mnoge smjerove otvaraju brojne mogućnosti (profesori - inženjeri, medicinske sestre - liječnici,...) Zar ne vidite o kojim se apsurdnim situacijama tu radi? Cijeli sustav školovanja svih profila treba pravedno posložiti da se više ne događaju brojne nepravilnosti čiji smo svi skupa svjedoci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[549,"Silvana Baljak","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,\nučiteljica sam razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Prirodoslovlje koja godinama radi isključivo zbog odlazaka kolegica na bolovanje ili rodiljni dopust. U potpunosti se zalažem da za naše pravo rada u nastavi prirode i biologije od 5. do 8. r. Novim Pravilnikom se samo prividno poboljšava stanje \"prirodoslovaca\". Uložili smo godine rada da bi došli do diplome koju smo sad primorani opravdavati, braniti i dokazivati sposobnosti i vještine zbog kojih smo ju i dobili. Činjenica je da smo 2 semestra slušali kolegij iz Genetike, no on vjerojatno nije bio potreban jer nismo očito dovoljno slušali i učili da možemo u 8. r iz biologije podučavati svega nekoliko nastavnih jedinica iz genetike. Podcjenjivani smo godinama, i to samo zbog imena predmeta. Da je sročeno umjesto prirodoslovlja – biologija, danas ne bih pisala ove retke. Apsurdno je da su učeni i poštovani ljudi donijeli Plan i program rada za učitelje RN i Prirodoslovlja, a nisu ni utvrdili sa sigurnošću što ćemo s tim zvanjem i znanjem moći raditi, apsurdno je da prilikom natječaja ponekad nitko ne zna ( ni školski odbor, ni ravnatelji ) smiju li ili ne primiti učitelja moje struke i što mi zapravo smijemo predavati pa mene pitaju. A imala sam sreće i radila u školama gdje su se  ravnatelji s poštovanjem i razumijevanjem pokušavali izboriti za moja prava i nastojali mi izaći u susret koliko je to zakonima i pravilnicima god bilo moguće. Gotovo je nevjerojatno da se ne može jednostavnim putem riješiti problem imena ( jer očito prema dopisima školama iz Ministarstva ključno to što Prirodoslovlje kao predmet ne postoji ), nego uništavati brojne prilike učitelja prilikom zapošljavanja, a time i njihove živote. \nTko će preuzeti odgovornost za posljedice nerazjašnjenog statusa učitelja proteklih godina? Tko će preuzeti odgovornost što sam izgubila 2 sigurne prilike za stalan radni odnos na mjestu učitelja prirode i biologije jer sam zadnjih 2  godine odjednom postala nestručna, a da sam se za isti posao natjecala prije 7 – 8 godina, bila bih stručna. Tko će preuzeti odgovornost što primam 700 kn nižu plaću kao nestručna u odnosu na obavljanje istog posla mijenjajući istu kolegicu prije 3 godine? Kolegicu koja je završila istu školu, ima istu diplomu i imamo iste radne obaveze? A i kolege koje već imaju ugovore na neodređeno su u strahu da ( kao i prije ) ne dođu školama kojekakvi dopisi da se niti njih više ne smatra stručnima. Smanjivanjem broja učenika u školama, viškovima po brojnim školama, povećim ( nepotrebnim ) brojem mladih kolega zadnjih godina koji prezimljuju i ovu zimu na burzi rada smanjuje se mogućnost mog zapošljavanja u razrednoj nastavi, tako da moj san da jednog dana budem i ja višak ( pazite čemu se ja to nadam ) je gotovo neostvariv. Nada je bila u radu u predmetnoj nastavi, a nastavnika prirode i biologije je malo i moguće je pronaći posao u toj struci – samo kad bi se dopustilo onima koji to znaju raditi da i rade!\n Stoga, jesam, sretna sam što nam dopuštate da uživamo u velikodušnosti ovog sustava i radimo kao stručnjaci na 10 škola da popunimo satnicu radeći samo u 5. i 6.r, sretna sam samo zato jer želim zamijeniti očaj koji ste mi priuštili zadnjih godina, ali problem niste riješili. Bit će riješen kad nam dozvolite da radimo ono što je dopušteno učiteljima RN i HJ, RN i matematike i mnogim drugima koji se ne moraju komentarima u javnim raspravama za to boriti, a imali smo podjednak broj sati rada tijekom studija i podjednak broj raznovrsnih kolegija primjerenih radu od 5. do 8.r.\n    Hvala \n    Silvana Baljak, učiteljica Razredne nastave s pojačanim programom iz     nastavnog predmeta Prirodoslovlje","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[550,"Željka  Tot","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, nečuveno je da se učiteljima s pojačanim programom prirodoslovlja osporava mogućnost rada u predmetnoj nastavi kako prirode tako i biologije. To što su se školovali kao učitelji razredne nastave i pojačanog programa ne umanjuje njihove kompetencije za rad u predmetnoj nastavi jer je tadašnji sustav obrazovanja bio u suglasju s potrebama odgoja i obrazovanja u osnovnim školama. U protivnom smatram da će ljudima koji su završili toliko sporan studij biti načinjena teška šteta izazvana isključivo od strane institucija koje su iste odobravale. Uzmite u obzir da se radi o zatečenom stanju sa zadnjim upisom 2003. godine (pogrešnog tumačenja da se isti može završiti do 2016. (pogrešno navedena od strane fakulteta 2016.); naime ovdje govorimo ne o ljudima koji nisu diplomirali te bi na taj način danas bili nekompetentni za rad; već je to godina s pravom završetka studija generacije upisane 2003.; dakle 2013.; a takvih odavno nema) . Očito je najveći problem što na diplomama piše prirodoslovlje, a ne priroda i biologija. Kod drugih pojačanih predmeta se ne osporava kompetentnost jer nije učinjen propust u nazivlju. Apeliram na nadležne iz radne skupine da prihvate prijedloge i uvaže ih jer će u protivnom biti načinjena velika nepravda.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[551,"Petra Vuletin","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani kao što sam navela i za Kemiju u osnovnim školama, apsurdno je da dipl ing biotehnologije ne bude strucan za predavanje u osnovnim školama, ukoliko ima položene DPPO. A vec je strucan za predavanje u srednjim školama. Molila bih da se ubaci dipl ing biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[552,"Marjana Boršćak -Sudec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","U čl.5 točka 17.Priroda i biologija pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona- treba uz navedene potrebne vrste obrazovanja učitelja dodati i \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\".\nPrema Očitovanju o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA:602-02/03-01/10,URBROJ:532-04/1-03-4 od 8.svibnja 2003. ( potpisanog od strane tadašnjeg ministra) pod nazivom predmeta prirodoslovlje podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. Od tada pa do danas(i u vrijeme objave Nacrta Pravilnika- 25. 1. 2016.) očitovanje vrijedi budući da ne postoji neko drugo kojim bi se ovo dovelo u pitanje. O navedenom očitovao se i Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, svojim tumačenjem stečenog zvanja, KLASA:602-04/15-01/157,URBROJ:251-378-01/15/1, Zagreb, 2. listopada 2015. Ovo očitovanje proslijeđeno je također i Ministarstvu znanosti,obrazovanja i sporta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[553,"Kristina Vrabec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Cijenjene kolegice i kolege, žalosna sam kad vidim da se sve pretvara u bojno polje u pravom smislu riječi. Voljela bih da zadržimo manire i profil akademski obrazovanih građana,  intelektualaca i pedagoških radnika. Vodimo se činjenicama bez subjektivnih emocija. Fakultet je imao dopusnice za izvođenje navedenih programa na Učiteljskim fakultetima (važno je napomenuti da su zadnji, kao takvi, uvedeni 2003.). Programi su bili uvedeni zbog nedostatka kadra (kao što je to kolega Vedran Pintarić lijepo napomenuo), a u međuvremenu se to promijenilo. U Republici Hrvatskoj je danas teško steći zvanje koje nije suficitarno. Kad bi bilo dovoljno radnih mjesta do ovakvih polemika ne bi ni dolazilo. Naime, nemojmo zaboraviti da za svaki od programa MZOS je dalo odobrenje zajedno s NVZVOTR-om. Ljudi su se školovali i stjecali kompetencije za rad i u predmetnoj nastavi, pa tako i prirodoslovlje za rad u nastavi prirode i biologije. Žalosno je da se sad ljudi, a neki već rade i preko deset godina, moraju opravdavati i dokazivati da smiju i mogu izvoditi nastavu toliko spornih predmeta. Hoćemo li svako malo, zbog očito vrlo subjektivnih interesa, ljudima osporavati stečena zvanja? Hoćemo li i ljudima, koji su se ranije školovali (u nekim drugim obrazovnim sustavima), završivši npr. dvogodišnje studije, osporavati kompetencije? Molim vas i pozivam na razum! Je li ovo tehnika \"zavadi, pa vladaj\"? Je li pošteno da sad taj isti MZOS putem javnih rasprava traži odobrenje za mogućnost rada pojedinih zvanja, nakon što su ih sami odobravali zajedno sa potvrdom stečenih kompetencija? Sramotno i jadno! Evo u duhu vrlo kvalitetnih komentara predlažem da izbacimo sve učitelje iz osnovnih škola koji god su završili pojačane programe, jer sve su to redom loši, nekompetentni kadar s nikakvim znanjem i sposobnostima. Krasno i razborito je komentirala kolegica Jelena Acman, u svakom zvanju ima odličnih, dobrih i manje dobrih. Zato molim vas, zadržite notu fine komunikacije i razboritog uma, ipak smo mi ti koji bismo to primjerom trebali pokazivati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[554,"Natalija Ilić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani kolege, kolegice, stručnjaci koji pratite raspravu o Nacrtu pravilnika, prema mnogim navodima ispada kako nitko od nas koji radimo u školama i predajemo svaki svoj predmet nikad ne odlazi na stručna usavršavanja, ne pratimo novosti u znanosti, naši učenici ne biraju prirodoslovna zanimanja i nemaju dovoljno predznanja u daljem školovanju jer im u osnovnoj školi predaju diplomirani učitelji s prirodoslovljem. Ovakav zaključak se da utvrditi iz ponekih navoda, čak i profesora/profesorica koji su predavali na fakultetima tim istim prirodoslovcima. Ponosna sam što sam diplomirani učitelj razredne nastave s prirodoslovljem i to zadnja generacija koja je upisala 2003. Zahvaljujem svim našim predavačima svih \"prirodoslovnih kolegija\" koji su se istinski trudili i od nas tražili maksimum znanja, truda i zalaganja na svim predavanjima, vježbama, terenskim nastavama, javnim i individualnim satima prirode i biologije ( jer izvodili smo oboje!) i nadam se da sada ovo čitaju pa da znaju da nisu loše radili svoj posao! MOLIM OPROSTITE  što sam u ovoj raspravi skrenula s teme, ali želim naglasiti kako svatko od nas individualno, nakon što je stekao/la diplomu, nismo se prestali stručno usavršavati a i pratimo sve što se zbiva u vezi obrazovanja i naše struke. Ne predajemo tako da iščitavamo udžbenike jer to je odavna zastarjelo, osobito za današnje informatičke generacije kako se stječe dojam za naše zvanje. Naprotiv, izvodimo nastavu s puno truda i zalaganja, koristeći novije tehnologije i pritom ne zaboravljajući kako se nastava i  prirode i biologije, osim u učionici, uči  na terenu - u samoj prirodi. Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[555,"Žaklin Lukša","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Prvostupnici nemaju odslušane i položene metodičke kolegije, pa kao takvi nisu adekvatni za rad u školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[556,"Žaklin Lukša","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Nije mi jasno o kojoj se ovdje Prirodi radi ako je taj predmet već naveden zasebno iako kod njega uopće nema navedenih bioloških smjerova nastavnika kao mogućih predavača. Ako smatrate da se ova dva predmeta mogu prikazati zajedno onda predlažem da se zasebno briše predemt Priroda sa svim navodima koji se uz njega nalaze.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[557,"Jelena Acman","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Dragi kolege i kolegice, \nima nas izvrsnih učitelja i nastavnika koji rade na mjestima prirode i biologije te koji su završili i Učiteljski fakultet i PMF. Također ima i jednih i drugih koji se nisu nikako snašli u tim ulogama i odustali od svog poziva. Neupitno je da i jedni i drugi raspolažemo znanjem prirode i biologije koje možemo lijepo ponuditi učenicima od petog do osmog razreda. No, ono što smatram da je puno važnije, što današnja djeca od nas traže, a čemu teži i reforma, jest umjetnost holističkog načina predstavljanja samog gradiva. To nije nimalo lagan zadatak, uz svu našu intelektualnu stručnost. Nastavnik ili učitelj uz to što raspolaže činjenicama, zakonima i teorijama, treba biti i izvrstan poznavatelj razvojnih faza djeteta,  sam treba biti vrlo širokoumna osoba koja neprestano ulaže u razvoj vlastitih umnih, duhovnih i emocionalnih potencijala da bi kao samosvjestan i odgovoran čovjek, pa onda nastavnik i učitelj, mogao stati pred učenike. Holistički pristup od nas traži poznavanje  geografije, geologije, fizike i kemije što ćemo postići vlastitim zalaganjem...jer tome teži reforma- veća sloboda  (odgovornost) nastavnika i učitelja. Stoga, predlažem da se i nastavnici i učitelji podjednako navode za radna mjesta prirode i biologije, jer će nam svima biti potrebno puno vlastitog angažmana kako bi bili u skladu s ciljevima i zadatcima nove reforme.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[558,"Karmen Jardas","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Članak 105. stavak 6. na koji se oslanja Pravilnik. \nČlanak 105. stavak 6.  koji kaže:\nPoslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila:\na) Studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddioplomskog i diplomskog sveučilišnog studija,\nb) Studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog prddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija ili specijalistički diplomski stručni studij odgovarajuće vrste, te je stekla potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje s najmanje 55 ECTS-a (u daljnjem tekstu: pedagoške kompetencije), ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka,\nc) Preddiplomski sveučilišni ili stručni studij na kojem se stječe najmanje 180 ECTS bodova te je stekla pedagoške kompetencije, ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) i b) ovoga stavka\nPrema postavci u prijedlogu Pravilnika za predmet Priroda navodi se najprije samo Priroda gdje je samo navedena razredna nastava s pojačanim prirodoslovljem, a zatim Priroda i Biologija u kojem nema razredne nastave pa se to može tumačiti da za Prirodu ima razredna nastava prednost za peti i šesti razred. Obzirom na količinu stručnog znanja smatram da se to nikako ne može poistovjetiti, a time ni primijeniti u praksi u zvanju učitelja prirode i biologije.\nU ostalim predmetima je razredna nastava navedena ispred magistara edukacije što nikako nije dobro jer se time omalovažava završeni fakultet .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[559,"Zorab Weihnacht","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani! Obzirom na programe koji se realiziraju na Prehrambeno biotehnološkom fakultetu mislim da bi pod  c) svakako trebalo dodati dipl.ing. biotehnologije i mg bioprocesnog inžinjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[560,"Marina Novak","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,  podsjećam još jednom na \"Očitovanje Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od 2.10.2015. KLASA: 602- 04/15-01/157 URBROJ: 251-378-01/15/1” te “Očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa KLASA: 602-02/03-01/10 URBROJ:532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.” Navedenim pravnim dokumentima određeno je da osoba koja je na Učiteljskom fakultetu završila stručni dodiplomski studij i stekla stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje može izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Pod nazivom prirodoslovlje podrazumijeva se izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. U prethodnim komentarima jasno su navedeni kolegiji koje smo položili tijekom studija i tako stekli kompetencije za rad u predmetnoj nastavi prirode i biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[561,"Helena Valečić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, molim vas da, ukoliko dokumenti na koje se pozivate postoje na internetu, stavite link na njih. Isto tako molim radnu skupinu koja sastavlja ovaj Nacrt da provjeri  i usuglasi te dokumente sa stručnjacima i svim mjerodavnim institucijama. Tu prvenstveno mislim na sva Sveučilišta na kojima se studenti osposobljavaju za magistre edukacije biologije i kemije i  Učiteljske fakultete, MZOS i AZOO). Je li moguće da profesor/magistar edukacije biologije (biologije/kemije) i diplomirani učitelj s pojačanim prirodoslovljem imaju jednake uvjete na natječaju za radno mjesto učitelja biologije u osnovnoj školi? Podsjećam da danas u školama imamo slučajeve da glazbenu kulturu, strani jezik, TZK, informatiku predaju profesori/magistri edukacije tih predmeta. U tom slučaju uopće nema razloga da profesori/magistri edukacije biologije (biologije/kemije) ne poučavaju PiD u nižim razredima!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[562,"Ivana Špoljarić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,\nčitajući Vaše komentare dobivam dojam kako većina Vas koji ne zagovarate učitelje prirodoslovlja nije  upoznata s \"Očitovanjem Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od 2.10.2015. KLASA: 602- 04/15-01/157 URBROJ: 251-378-01/15/1” te “Očitovanjem o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa KLASA: 602-02/03-01/10 URBROJ:532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.”Upravo se tim dokumentima potvrđuje od stane nadležnih tijela naša kompetentnost za izvođenje nastave i prirode i biologije u osnovnim školama. Vama,drage kolegice (ukoliko Vam se smijem tako obratiti) nitko ne osporava Vašu stručnost niti se miješa u Vašu kompetentnost.Kako je već kolegica Rus spomenula, mislim da je itekako neosporno da kolegiji kao što su  biologija stanice, genetika, osnove botanike, osnove zoologije, biologija čovjeka, organska evolucija, fiziologija bilja, geobotanika i ekologija bilja, ekologija životinja i zoogeografija, zaštita prirode, te kemija i fizika zadovoljavaju nastavne sadržaje u osnovnoj školi,kako u području prirode, tako i u području biologije. Smatram da uspoređivanje održanih sati predavanja i vježbi nas prirodoslovaca i  PMF-ovaca ovdje nisu uopće važne. Važni su ljudi koji su nam izvodili te vježbe i predali svoje znanje. Ne podcijenjujmo njihov rad i njihovu stručnost i kompetentnost-jer obavili su sjajan posao za nas prirodoslovce!\nS poštovanjem,I.Špoljarić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[563,"Emina Rus","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, svaki učitelj razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlje tijekom studija u sklopu prirodoslovlja odslušao je (i uspješno položio) sljedeće kolegije: biologija stanice, genetika, osnove botanike, osnove zoologije, biologija čovjeka, organska evolucija, fiziologija bilja, geobotanika i ekologija bilja, ekologija životinja i zoogeografija, zaštita prirode, te kemija i fizika. Ne osporavam činjenicu da su profesori biologije tijekom studija stekli opsežnije znanje koje ih čini kompetentnima poučavati biologiju i u SREDNJIM školama. Učitelji razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlja osposobljeni su izvoditi nastavu prirode i biologije u OSNOVNIM školama što dokazuje i očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA 602-02/03-01/10, URBROJ 532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[564,"Ana Lopac Gros","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, tko nije upoznat u tijeku je završna faza cjelovite kurikularne reforme. Priroda predstavlja sukus fizike, kemije i biologije. To ne znači pojednostavljene i bazične definicije. Trenutno što je aktualno je biologija, a to će -prema planu- nestati. Uz dužno poštovanje -smatram da su diplomirani učitelji izvrsno osposobljeni za poučavanje učenika iz različitih područja -što prirodnog, što društvenog umjetničkog \"smjera\". Ja ne mogu predavati prirodu i društvo? Ili bi mogla?  Idemo li istom analogijom potrebno je dopustiti profesorima geografije, povijesti, matematike, biologije, hrvatskog, likovnog dopustiti ulazak u niže razrede. I omogućiti ravanteljima da u trećem i četvrtom razredu nadopunjuju si satnicu. Jer sada predaju prof. sranih jezika, glazbenog, tjelesnog ... pa zašto tada i ja ne bih mogla predavati prirodu i društvo u ta dva razreda? LP, Ana Lopac Gros","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[565,"Petra Žganec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, našu kompetentnost potvrđuje ovaj dokument  Ministarstva prosvjete i športa (koje se tada tako zvalo, a tijekom godina i ono je mijenjalo svoj naziv),KLASA:602-02/03-01/10,URBROJ:532-04/1-03-\n4 od 8.svibnja 2003.(potpisanog od strane tadašnjeg ministra Strugara) pod nazivom predmeta \"prirodoslovlje\" podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[566,"Veronika Kapelari Horvat","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Kolega Pintarić, potpuno ste u pravu. Ova dva dokumenta potvrđuju da smo stručni i kompetentni za izvođenje nastave prirode i biologije u OŠ. Naš je Učiteljski fakultet uz odobrenje MZOS i Nacionalnog vijeća dobio odobrenje za školovanje prirodoslovaca, dakle, Plan i program kolegija koje smo odslušali  u skladu su s Planom i programom prirode i biologije u OŠ.Samim time i gore navedenim dokumentima ništa nije i ne bi trebalo biti sporno. Mi smo, kao i ostali učitelji razredne nastave s pojačanim predmetima, potpuno kompetentni i osposobljeni za rad u OŠ. Nadam se da kolegice i kolege koji nas omalovažavaju ne podučavaju i ne odgajaju mlade generacije na  diskriminirajući način koji se iz njihovih redaka može naslutiti......","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[567,"Vedran Pintarić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Nadao sam se da će se ova rasprava zadržati u sferi ozbiljnosti koja priliči temi no očito sam se prevario. Čitajući komentare nekih kolegica netko bi mogao dovesti u pitanje kompetentnost stručnjaka zaposlenih u NASA-i da predaju prirodu i biologiju u hrvatskim osnovnim školama. Šalu na stranu, držimo se činjenica i dokumenata koji te činjenice potkrijepljuju. Podsjećam dakle još jednom na \"Očitovanje Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od 2.10.2015. KLASA: 602- 04/15-01/157 URBROJ: 251-378-01/15/1” te “Očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa KLASA: 602-02/03-01/10 URBROJ:532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.”. Oba navedena dokumenta izdale su nadležne institucije i oni potvrđuju kompetencije učitelja s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje za izvođenje nastave prirode i biologije u osnovnoj školi. Osobni “dojmovi” i “iskustva” kolegica koje su završile druge studijske programe u procjeni stručnosti učitelja nemaju baš nikakvu važnost. Još jednom, držimo se čnjenica","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[568,"Đurđica Patafta","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Nastavu prirode u  5. i 6. razredu i naravno biologiju zbog veće stručnosti trebaju predavati profesori biologije i kombinacija s drugim predmetom. Kolegica Kristina Pavlović i ja se u potpunosti slažemo s Anom Lopac Gros i Helenom Valečić. Sadržaji nastave Prirode koji su sada u 5. i 6. razredu zahtjevaju prvenstveno znanje biologije i kemije. Ta dva predmeta se konstantno isprepliću. Sadržaji se moraju kvalitetno obraditi dobro osmišljenim pokusima, tj. praktičnim radom jer su temelj biologije i kemije za više razrede. Za razvijanje ovih sposobnosti učitelja potrebno je višegodišnje školovanje u laboratorijima i na različitim katedrama upravo PMF-a za koji je on i stvoren, a programi su osmišljeni na odličnim temeljima predhodnih kvalitetnih stručnjaka. Ovo pišemo iz vlastitih iskustava jer predajemo već duži niz godina prirodu, biologiju i kemiju. Biološka područja obuhvaćena gradivom prirode 5. i 6. su mnogobrojna područja, npr. citologija, histologija, anatomija, fiziologija, ekologija, zoologija, botanika, mikrobiologija, biokemija. Kemijska područja u navedenom gradivu obuhvaća osobine i svojstva tvari (kemijska, biološka i fizikalna svojstva tvari), agregacijska stanja, osnovne kemijske promjene, temeljne životne reakcije (fotosinteza, stanično disanje, oksidacija,…). U 6. razredu obrađuju se temelji organske kemije kroz gradivo fosilnih goriva. Ovdje je izuzetno izražena korelacija biologije i kemije. Kako će to obraditi osoba kojoj navedena područja nisu uža struka, već kratka nadogradnja njihovom temeljnom obrazovanju? U sklopu hranidbenih lanaca obrađuju se kruženje tvari (ugljika, kisika, dušika, ugljikovog dioksida, vode).  Fizika je tek malo dotaknuta u 5. razredu (difuzija, osmoza) i  6. razredu (tijekom obrade energije i životnih uvjeta u vodi). I to je to!  Fizičarima ovdje zaista nije mjesto. Neki komentari idu u korist popunjavanja satnice onih koji zaista do sada nikada nisu radili na ovim područjima i uplitanje je zaista nepotrebno, ali i neozbiljno naspram osnovnog znanja prirodoslovlja. Ako će se tako gledati na novu reformu i raspodjelu nastave, onda već sad je ta reforma neuspješna, nekvalitetna, nestručna i vrlo neozbiljna.  Koliko smo shvatili nova reforma traži stručnost kadra, kvalitetno metodičko i didaktičko znanje, sposobnost korelacije, kreativnost. Kako će se u toj problematici ili problemskoj nastavi snalaziti smjerovi koji su upoznati samo s nekim temeljnim znanjem biologije i kemije? Ako će fizičarima i učiteljima s pojačanom prirodom biti omogućeno predavati prirodu u 5. i 6. razredu, ne vidimo razloga da onda i smjerovi biologije s kombinacijama ne predaju fiziku u 7. i 8. razredu i prirodu i društvo i ostale predmete u nižim razredima. Hoćemo li dakle govoriti o stručnosti i kompetentnosti u nastavi ili će to biti spašavanje satnica na štetu već školovanog i prisutnog kadra u školama?  Kristina Pavlović i Đurđica Patafta (OŠ Kustošija, Zagreb)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[569,"Helena Valečić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","U nizu komentara od strane učitelja koji su završili učiteljski fakultet s pojačanim prirodoslovljem, očito je nezadovoljstvo što to zvanje nije uvršteno u ovu tablicu za biologiju. To je  razumljivo i doista im je učinjena nepravda nuđenjem te mogućnosti u vrijeme studiranja. To je bio jako loš potez tadašnje obrazovne politike i u nekoliko sam se navrata uvjerila da nije donio nikakvu kvalitetu – baš suprotno. Netko tko je upisao učiteljski fakultet, upisao ga je  prvenstveno zato da bude učitelj od 1. do 4. razreda. Netko tko je upisao smjer za profesora/magistra edukacije na biologiji, upisao ga je zato da u osnovnoj ili srednjoj školi poučava biologiju. U tim  je studijskim programima jako velika razlika (bez obzira na kolegije pojačanog prirodoslovlja), gotovo se ne mogu usporediti te bi  učitelji s pojačanim prirodoslovljem  morali prihvatiti činjenicu da profesori ili magistri edukacije biologije (tu naravno mislim i na biologiju i kemiju) imaju bolje kompetencije za poučavanje biologije koje su stekli višegodišnjim studiranjem biologije i naravno, pripadajuće metodike.  Osim toga prirodoslovlje nije isto što i biologija i nikako nije logično da netko tko ima pojačano prirodoslovlje može poučavati biološke koncepte jednako kvalitetno ili čak kvalitetnije od biologa! Ne zaboravimo da novi kurikulum stavlja težište na poučavanje bioloških koncepata , a ne sadržaja. Za razumijevanje, a pogotovo poučavanje koncepata iz biologije od 7. razreda osnovne do 4. razreda srednje škole potrebna je i bit će još potrebnija visoka razina stručnosti iz biologije. Zato smatram da biologiju mogu poučavati samo oni učitelji koji su završili studij biologije ili biologije u kombinaciji s nekim drugim predmetom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[570,"Tihana Vugrinec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, smatram da su ovim Pravilnikom bitno  zakinuta prava učitelja, koji su završili stručni dodiplomski studij i stekli stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje,kojeg sam i ja osobno stekla.Zašto se diplomiranim učiteljima razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje uskraćuje rad u osnovnoj školi?Zašto se prednost daje profesorima biologije?Smatram da smo odlični metodičari sa visokom razinom znanja koje nam je potrebno da predajemo u osnovnoj školi.\nS poštovanjem,Tihana Vugrinec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[571,"Natalija Ilić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, u čl.105.stavka 6. točke a) Zakona treba uvrstiti diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta prirodoslovlje koji su upisali četverogodišnji dvopredmetni stručni dodiplomski studij razredne nastave i predmeta prirodoslovlje te diplomirali i stekli diplomu s nazivom \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\". Učitelji ove stručne spreme uvršteni su samo pod predmet \"priroda\", a niste dodali nas dodali u predmet \"priroda i biologija\", što je potpuno pogrešno. Navedeni studij upisali smo i redovno završili, u sklopu Metodike prirodoslovlja izvodili smo nastavu i prirode i biologije, sadržaje ova dva predmeta nije ni moguće učiti niti predavati jedne bez drugih. Ako idemo u krajnost, prema ovome, profesori i inženjeri biologije ne mogu predavati nastavu Prirode jer za nju nisu završili studij. Prema tumačenju Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu pod nazivom predmeta Prirodoslovlje podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave Prirode i biologije u osnovnoj školi pri čemu se spomenuti Fakultet poziva na očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa, KLASA: 602-02/03-01/10, URBROJ: 532-04/1-03-4 od 8.svibnja 2003.godine. \nNije u redu da se nas diplomirane učitelje s prirodoslovljem stalno diskriminira i ne dozvoljava se pojedinim kolegicama i kolegama rad u osnovnoj školi, jer \"nisu kompetentni\", kao da su sami izmislili i završili studij, kao da ne znaju raditi, a kad dođu na razgovor onda im ravnatelji/ice kažu kako su odlični u svom radu ali ih ne mogu zaposliti jer se na natječaj javio diplomirani inženjer biologije/ekologije/prehrambene biotehnologije i on ima prednost jer NAŠ STATUS U ZAKONU NIJE DEFINIRAN. Ministarstvo je to koje je donijelo odluku o vrsti studija, provelo školovanje tog kadra, a sada kada trebamo raditi ono za što smo školovani i osposobljeni ispada da ne postojimo. Koliko je vidljivo i u ovom Nacrtu Pravilnika, nijedan drugi pojačani predmet nije izuzet osim prirodoslovlja, tj.nastavu njemačkog jezika može predavati dipl.učitelj rn s pojačanim programom iz njemačkog jezika, informatiku može predavati dipl.učitelja rn s pojačanim programom iz predmeta informatika, a diplomirani učitlej rn s pojačanim programom iz predmeta prirodoslovlje je uvršten da može izvoditi samo nastavu prirode, a nije uvršten da može izvoditi nastavu prirode i biologije za koju se školovao 4 godine. MOLIM da se ponovno razmotre prethodni pravilnici o stručnim spremama i da se u ovaj novi Pravilnik u čl.105. stavka 6. točke a) Zakona uvrsti diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta prirodoslovlje. Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[572,"Ivana Žganec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, ovim Pravilnikom bitno su zakinuta prava učitelja, koji su završili stručni dodiplomski studij i stekli stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje. U prilog tome idu brojni argumenti koji su u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) i Pravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 47/96, u daljnjem tekstu:Pravilnik) i Pravilnikom o dopuni pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 56/01, u daljnjem tekstu: Dopuna pravilnika) i službeno očitovanje ministra Vladimira Strugara u kojem jasno stoji da su kompetencije učitelja navedenog zvanja, rad u razrednoj nastavi i u predmetima priroda i biologija. Navedenim Pravilnikom onemogućuje se rad učitelja koji su na legalan način stekli svoju titulu i čiji je program školovanja odobrilo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Diplomirani učitelji razredne nastave i prirodoslovlja izvodili su nastavu prirode i biologije u sklopu kolegija Metodika prirodoslovlja, a sada im se osporava kompetentnost za rad u predmetnoj nastavi biologije 7. i 8. razreda. Konkretno, programe za visokoškolsko obrazovanje odobrava Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta, da bi sad to isto ministarstvo osporilo ono što je prije nekoliko godina odobrilo.\nPredlažem da se u skladu s očitovanjima Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i Ministarstva znanosti,  prosvjete i sporta ova nepravda ispravi kako bi učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje mogli predavati predmete za koje su školovani (prirodu i biologiju).\nS poštovanjem, Ivana Žganec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[573,"Veronika Kapelari Horvat","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Diplomirani učitelji RN s pojačanim predmetom \"prirodoslovlje\"   su  u nezgodnom položaju. Ostaju bez posla jer nas se smatra nekompetentnima, a sve zbog toga jer se naša titula do danas nije uskladila s Pravilnikom.Našu titulu koja nam piše u diplomama treba uključiti u ovaj Pravilnik jer toga u Nacrtu nema u članku 105. stavka 6. točke.Dokumentom Ministarstva prosvjete i športa (koje se tada tako zvalo, a tijekom godina i ono je mijenjalo svoj naziv),KLASA:602-02/03-01/10,URBROJ:532-04/1-03-\n4 od 8.svibnja 2003.(potpisanog od strane tadašnjeg ministra Strugara) pod nazivom predmeta \"prirodoslovlje\" podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi.Dakle, ništa nije i ne bi trebalo biti sporno. Nitko se  , sve do danas, nije o tome drugačije očitovao, dakle, sukladno tome, diplomirani učitelji RN s pojačanim predmetom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje kompetentni su predavati prirodu u 5. i 6. razredu te biologiju u 7. i 8. razredu OŠ.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[574,"Ana Rumek","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Prema Očitovanju o vrsti stručne spreme Ministarstva prosvjete i športa,KLASA:602-02/03-01/10,URBROJ:532-04/1-03-\n4 od 8.svibnja 2003.(potpisanog od strane tadašnjeg ministra) pod nazivom predmeta prirodoslovlje podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave prirode i biologije u osnovnoj školi.Od tada pa do danas(i u vrijeme objave Nacrta Pravilnika-25.1.2016.) očitovanje vrijedi budući da ne postoji neko drugo kojim bi se ovo dovelo u pitanje.\nO navedenom očitovao se i Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu,svojim tumačenjem stečenog zvanja,KLASA:602-04/15-01/157,URBROJ:251-378-01/\n15/1, Zagreb,2.listopada 2015.Ovo očitovanje proslijeđeno je također i Ministarstvu znanosti,obrazovanja i sporta.Je li moguće da se ovi dokumenti sastavljeni od strane Ministarstva i Učiteljskog fakulteta nisu uzeli u obzir prilikom sastavljanja Nacrta Pravilnika?\nS poštovanjem, Ana Rumek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[575,"Ana Rumek","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","U čl.5 točka 17.Priroda i biologija pod a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona- treba uz navedene potrebne vrste obrazovanja učitelja dodati i \"diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje\".\nS poštovanjem, Ana Rumek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[576,"Vedran Pintarić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Krajnje je nelogično da primjerice diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom hrvatskoga jezika (a tu su i učitelji s \"pojačanim\" njemačkim, engleskim, matematikom...) ima odgovarajuću vrstu obrazovanja da predaje svoj predmet od 5.-8. razreda, a učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje (kako je stvarni naziv studija prema diplomi Sveučilišta u Zagrebu) svoj predmet može predavati samo u 5. i 6. razredu jer se eto priroda u 7. i 8. razredu zove biologija. Zapravo ako je takva pretpostavka logična onda profesori biologije ne mogu predavati u 5. i 6. razredu jer eto, nemaju završen studij prirode.\nU očitovanju Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu od 2.10.2015. KLASA: 602- 04/15-01/157 URBROJ: 251-378-01/15/1 jasno piše CITIRAM : \"Pod nazivom predmeta Prirodoslovlje podrazumijeva se kompetentnost za izvođenje predmetne nastave Prirode i Biologije u osnovnoj školi (Očitovanje o vrsti stručne spreme Ministarstvo prosvjete i športa KLASA: 602-02/03-01/10 URBROJ:532-04/1-03-4 od 8. svibnja 2003.), stoga se moram upitati jesu li autori  ovog Pravilnika uopće konzultirali one koji su educirali učitelje s pojačanim predmetom prirodoslovlje prje nego što su izdali ovakava nedvojbeno manjkav Nacrt. \nPredlažem da se u skladu s očitovanjima Učiteljskog fakulteta i Ministarstva prosvjete i športa koje sam naveo u ovom komentaru ova očita nepravda ispravi kako bi  učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje mogli predavati predmete za koje su školovani (prirodu i biologiju) a  ne da budu diskriminirani u odnosu na sve druge učitelje s pojačanim programima iz nastavnih premeta.\ns štovanjem,\nVedran Pintarić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[577,"Petra Žganec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, diplomirani učitelji s pojačanim programom Prirodoslovlje svojim su trudom, zalaganjem, učenjem i odrađivanjem prakse zaslužili svoje diplome koje danas, a i prema ovom nacrtu, nisu jednakovrijedne kao i diplome svih onih učitelja koji su zajedno s njima završili studij, ali iz nekog drugog nastavnog predmeta. Prirodoslovlje obuhvaća prirodu i biologiju i u borbi za naša prava smo i nedavno to dokazali. Sada smo opet izigrani. Naše poznavanje materije prirode i biologije (koje smo uredno polagali na ispitima i odrađivali praktikume) je sasvim u skadu onoga što se traži od učitelja koji predaju prirodu i biologiju, a poznavanje metodike daleko više od nekih \"stručnjaka\" navedenih u nacrtu. Ovim se nacrtom u pitanje dovodi posao, karijera pa i sama egzistencija učitelja s pojačanim programom prirodoslovlja, a nitko za to ne preuzima odgovornost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[578,"Ivana Špoljarić","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Upisala sam Visoku učiteljsku školu u Čakovcu 2003. godine,učiteljski smjer s pojačanim programom Prirodoslovlja- redovito davala sve ispite iz godine u godinu, diplomirala u roku, položila stručni ispit itd. da bih danas, nakon 9 godina po završetku studija još uvijek bila zaposlena na određeno mijenjajući porodiljni, bolovanje ili nešto treće.... Bez obzira na odslušanu metodiku prirode i biologije, mukotrpan rad i trud tijekom studiranja prirode i biologije ( što nam je samim upisom na studij i obećano ) danas svatko ima prednost preda mnom, pa čak i diplomirani ekolog. Čemu toliko podcjenjivanje naše struke, naše titule koja nam je nepravedno i preko noći oduzeta? Prirodoslovci nisu dovoljno kompetentni za izvođenje nastave biologije? Jeste li bili,vidjeli,čuli ili doživjeli rad  svih nas prirodoslovca u razredu da biste mogli tako generalizirati ? Nerijetko sam izgubila posao zbog \" stručnijih\" ljudi od mene, da bi se na kraju ispostavilo kako su zapravo vrlo brzo odustali od radnog mjesta jer se nisu snašli u neposrednom radu s učenicima. Ako imaš znanje, ne vrijedi ti ništa ukoliko to znanje ne znaš prenijeti djeci, ako nisi dobar metodičar...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[579,"Marina Novak","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani, ovim Pravilnikom bitno su  zakinuta prava učitelja, koji su završili stručni dodiplomski studij i stekli stručni naziv diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje. U prilog tome idu brojni argumenti koji su u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) i Pravilnikom o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 47/96, u daljnjem tekstu:Pravilnik) i Pravilnikom o dopuni pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN 56/01, u daljnjem tekstu: Dopuna pravilnika) i službeno očitovanje ministra Vladimira Strugara u kojem jasno stoji da su kompetencije učitelja navedenog zvanja rad u razrednoj nastavi i u predmetima priroda i biologija. Navedenim Pravilnikom onemogućuje se rad učitelja koji su na legalan način stekli svoju titulu i čiji je program školovanja odobrilo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Diplomirani učitelji razredne nastave i prirodoslovlja izvodili su nastavu prirode i biologije u sklopu kolegija Metodika prirodoslovlja, a sada im se osporava kompetentnost za rad u predmetnoj nastavi biologije 7. i 8. razreda. Zašto  se diplomiranim učiteljima razredne nastave s pojačanim programima iz ostalih nastavnih područja ne osporava kompetentnost rada i  omogućuje  rad od 5. do 8. razreda osnovne škole, a učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog područja prirodoslovlje mogu izvoditi samo nastavu prirode u 5. i 6. razredu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[580,"Emina Rus","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","I ovim pravilnikom su učitelji Razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlja u nepovoljnijem položaju od učitelja razredne nastave s pojačanim programom iz bilo kojeg drugog nastavnog predmeta.Primjerice, učitelji razredne nastave s pojačanim programima hrvatskog jezika, engleskog ili njemačkog jezika, matematike, informatike, geografije, likovne i glazbene kulture mogu predavati od 5. do 8. razreda, dok učitelj razredne nastave s pojačanim programom prirodoslovlja može predavati samo prirodu u 5. i 6. razredu iako je tijekom studija bio obuhvaćen i kompletan program biologije u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[581,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[582,"Anica Hrlec","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Poštovani,\npredmet Priroda i biologija ne postoji ni u sadašnjem kurikulumu niti u kurikulumu u sklopu Cjelovite kurikularne reforme. Stoga predlažem brisanje točke 17. Priroda i biologija, jer je Priorda opisana pod točkom 16. na koju sam dala komentar, te pod brojem ostaviti samo predmet Biologija, suglasno s kurikulom (sadašnjim i budućim).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[583,"MARTINA LOVRAK IVANOV","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","Moram reći da sam iznenađena time da se ovdje nisu uključili i učitelji razredne nastave sa pojačanim predmetom iz prirodoslovlja. Nadam se da će se ova nepravda ispraviti. Smatram da se učiteljima koji su taj studij završili treba omogućiti rad i u 7. i 8. razredu. Tog studija kao takvog više nema i smatram da se ne bi trebalo učitelje iz toga izdvojiti zbog pogreške u sustavu ili nazivu ako je bila. Kao što svi drugi sa pojačanim predmetom-(hrvatski, geografija, engleski, njemački, glazbeni... ) mogu predavati od 5. do 8. razreda (a za vrijeme upisa na studij na prirodoslovlju nije bilo gužve jer je bio jedan od težih) zašto ne bi i učitelji prirodoslovlja. Učitelji su dosta zastupljeni u nastavi i neki od njih izuzetno uspješni i uzorni. Uspješnošću koja se mjeri zaineresiranošću učenika za rad i  rezultatima natjecanja Agencije za odgoj i obrazovanje ali i drugim. Nadam se da će se to u pravilniku ispraviti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[584,"Jasmina Tratnjak ","Članak 5.,\n17. Priroda i biologija","nije moguće da učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnom predmeta prirodoslovlje nisu stručni da izvode nastavu biologije u osnovnim školama? čemu sve one metodike i javni satovi i sl.?kako može prvostupnik biologije biti stručan a diplomirani učitelj ne?jesmo li mi stvarno bili školovani kao ilegalci?naše kolege mogu predavati npr. hrvatski jezik od 5. do 8., a mi smo stručni samo za prirodu 5. i 6. razred-pa kako doći do pune satnice?je li bivši ministar Strugar pogriješio kad je rekao da smo stručni izvoditi nastavu iz prirode i biologije?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[585,"Biserka Papa - Neskusil","Članak 5.,\n18. Kemija","Svakako uključiti diplomirane inženjere tekstilno - kemijske tehnologije sa položenom pedagoškom grupom predmeta kao stručne za predavanje kemije u osnovnoj školi.\nS poštovanjem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[586,"Kerol Kovačević","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, molim da se magistri inžinjeri agronomije sa položenim pedagoško-psihološkim kompetencijama uvrste za predavanje prirode, biologije i kemije u osnovnim školama jer su odslušali i položili brojne predmete koji im omogućavaju takve kompetencije. Zapravo je najvažnije omogućiti izvanredno polaganje razlikovnih ispita između srodnih fakulteta tako da se ponuda tržišta rada uskladi sa potrebama prakse. Agronomi često rade na zamjenama u školama iz navedenih predmeta, ali ih zakon uvijek zaobilazi te su kao biotehnološki obrazovani stručnjaci marginalizirani kao predavači , osim za usko specijalizirane poljoprivredne škole kojih ima nedovoljno. Srdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[587,"Prehrambeno-tehnološki fakultet Osijek","Članak 5.,\n18. Kemija","Članak 5. točka 18. podstavak b) molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nČlanak 5. točka 18. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka prehrambene tehnologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[588,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n18. Kemija","Članak 5. točka 18. podstavak b) molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n\nČlanak 5. točka 18. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica nutricionizma.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[589,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n18. Kemija","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke  18. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da je potrebno iz tablice maknuti profesora biologije i geografije jer ne postoji prema postojećim vrstama studija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[590,"IVANA CVITAN","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, \nmolim Vas da se u članak 5. - kemija, pod b) uvrsti diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. Navedeni su, prema dosadašnjem Pravilniku, obavljali poslove nastavnika kemije u osnovnoj školi. Smatram da su dipl. ing. prehrambene tehnologije i biotehnologije sa PBF-a i PTF-a (Osijek) itekako stručni i sposobni predavati kemiju u školi nakon položenog Dopunsko-pedagoškog obrazovanja i stručnog ispita.\nLijep pozdrav!\nIvana Jurković","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[591,"Barka Lesić-Domšić","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani,\ndiplomirani inženjeri tekstilno-kemijske tehnologije s potrebnim pedagoškim kompetencijama dovoljno su stručni za predavanje kemije u osnovnoj školi.\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[592,"DAVID JELENKOVIĆ","Članak 5.,\n18. Kemija","18. Kemija\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona:\nU desni stupac treba dodati \"s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[593,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n18. Kemija","Predmet 18. Kemija\nPredlažemo u cijelosti razdvojiti popise akademskih naziva za predmete Priroda i Biologija te u skladu s time naziv 17. Priroda i biologija preformulirati u 17. Biologija.\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• profesor biologije i geografije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Profesor biologije i geografije nema kompetencije u području kemije kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave kemije, nužne za kvalitetno poučavanje kemije i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi kemije u osnovnoj školi.\n• profesor fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\nDesni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer kemije\n• diplomirani inženjer kemijske tehnologije\n• magistar/magistra kemije\npotrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave kemije i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera kemije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Kemija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje kemije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz kemijsko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  kemije\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) biologije i kemije.\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području kemije kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave kemije, nužne za kvalitetno poučavanje kemije i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi kemije u osnovnoj školi. Cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela u polju kemije uopće moguća. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave kemije u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[594,"Sanja Ćulić","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, molim Vas da se u članak 5. - kemija, pod b) uvrsti diplomirani inženjer biotehnologije, odnosmo diplomirani inženjer prehrambene tehnologije Navedeni su, prema dosadašnjem Pravilniku, obavljali poslove učitelja kemije u osnovnoj školi. Smatram da su dipl. ing. prehrambene tehnologije i biotehnologije sa PBF-a sposobni predavati kemiju u školi nakon položenog Dopunsko-pedagoškog obrazovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[595,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, upozoravamo da u članku 5. pod predmetom Kemija nije navedeno zvanje profesor fizike i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[596,"Borjanka Smojver","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, ljubazno molim da se u članak 5. - kemija, pod b) uvrsti diplomirani inženjer biotehnologije, odnosmo diplomirani inženjer prehrambene tehnologije kao i novo nazivlje inženjera koji su završili Prehrambeno-biotehnološki fakultet po Bolonji. Navedeni su, prema dosadašnjem Pravilniku, obavljali poslove učitelja kemije u osnovnoj školi. Podržavam prijedlog Pravilnika da prednost pri zapošljavanju imaju profesori, odnosno magistri edukacije kemije (pod a), ali vas molim da ne isključujete mogućnost zapošljavanja gore navedenih i to pod opcijom b). Prilažem popis kemijskih predmeta i broj nastavnih sati koji je odslušao diplomirani inženjer biotehnologije:\nOpća i anorganska kemija I - 6 sati tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije I - 2 sata tjedno\nKemijsko računanje - 2 sata tjedno\nOpća i anorganska kemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije II - 2 sata tjedno\nAnalitička kemija I - 3 sata tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije I - 7 sati tjedno\nAnalitička kemija II - 3 sata tjedno\nOrganska kemija I - 5 sati tjedno\nOrganska kemija II - 5 sati tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije II - 8 sati tjedno\nVježbe iz organske kemije - 12 sati tjedno\nFizikalna kemija  I - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije I - 3 sata tjedno\nBiokemija I - 3 sata tjedno\nTehnološke operacije I - 3 sata tjedno\nVježbe iz tehnoloških operacija II - 3 sata tjedno\nFizikalna kemija  II - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije II - 3 sata tjedno\nBiokemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz biokemije II - 8 sati tjedno\nTehnološke operacije II - 3 sata tjedno\nVježbe iz Tehnoloških operacija II – 5 sati tjedno\n\nS poštovanjem, B. Smojver","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[597,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n18. Kemija","Članak 5. točka 17. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka prehrambene tehnologije;\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[598,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n18. Kemija","Članak 5. točka 18. podstavak c) molimo dodati:\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka prehrambene tehnologije;\n- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[599,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 5.,\n18. Kemija","Članak 5. točka 18. podstavak b) molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije;\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[600,"Ana Delost","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani,\n\nsmatram da su dipl. ing. prehrambene tehnologije sa PBF-a kao i magistri biotehnologije sa Odjela za biotehnologiju sposobni predavati kemiju u školi nakon položenog Dopunsko-pedagoškog obrazovanja. Molim da se u popis dodaju dipl. ing. prehrambene tehnologije i mag. biotech. in med.\nSrdačno","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[601,"Vesna Hajsan-Dolinar, dr.sc.","Članak 5.,\n18. Kemija","Prema nastavnom planu i programu i ECTS bodovima ostvarenim na FKIT-u, PBF-u, TTF-u predlažem uvođenje u nastavni odgojno-obrazovni sustav kao učitelje u osnovnim školama: mag. ing.tekstilno kemijske tehnologije  (ili dipl.ing.) sa pedag.psihološkim kompetencijama kao i  dipl.ing/mag prehrambene tehnologije,  dipl.ing./mag ekoinženjerstva/ekologije, biokemičare.... Sukladno prethodnom pravilniku samo sa dopunjenim akademskim nazivima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[602,"Marijana Markoljević","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani kreatori ovog Novog pravilnika,\n pridružujem se komentarima svojih kolega vezano za \"nestručnost\" dipl.iženjera prehrambene tehnologije i biotehnologije kao učitelja kemije u osnovnim i srednjim školama. Nemam ništa protiv nabrojanih u čl.5/18, samo ne razumijem kako je profesor biologije i geografije-obrazovan za nastavu kemije, a mi nismo ( ne uzimajući u obzir naše napredovanje u struci-mentori...savjetnici...voditelji županijskih vijeća.., niti rezultate koje postižemo sa učenicima)... Molim da me prosvijetlite. \nNe želim razmišljati o motivima koji su vas naveli na ovaj čin, draže mi je vjerovati da je to propust...i predlažem da ga ispravite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[603,"Maria Juretić Mohorić","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, diplomirala sam biokemiju na Fakultetu za kemiju i kemijsku tehnologiju u Ljubljani, nostrificirala diplomu te završila pedagoško psihološko obrazovanje u Hrvatskoj. Smatram da sam obzirom na opseg kemije koji sam odslušala tijekom studija, a u usporedbi sa PMF-om u Zagrebu, kompetentna predavati kemiju u osnovnoj školi.  Molim da se zvanje diplomiranog biokemičara uvrsti u članak 5. stavak 18.b). \nHvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[604,"Višnja Vlahek Sokač","Članak 5.,\n18. Kemija","U nacrtu pravilnika ne navodi se profesor kemije i fizike odnosno magistar edukacije kemije i fizike koji može predavati i kemiji i fiziku ili samo kemiju ili samo fiziku kako u OŠ tako i u srednjoj školi. Nije li to u redu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[605,"ILDA HANDANOVIĆ","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani! \nsvakako bi trebalo dodati i dipl. ing. prehrambene tehnologije kao što je bilo i po prethodnom Pravilniku. \nSrdačno,\nI.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[606,"Kristina Vujić Teskera","Članak 5.,\n18. Kemija","Obavezno treba dodati  profesore fizike i kemije. Nadam se da je to što ih nema na popisu samo nečiji nenamjerni propust. Kristina Vujić Teskera","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[607,"Mira Hrvatin","Članak 5.,\n18. Kemija","Dipl. ing biotehnologije sam i prof. savjetnik i već 35 godina uspješno radim kao nastavnik kemije u gimnaziji. Na kraju ove nastavne godine odlazim u mirovinu s tugom u srcu kad vidim ovaj pravilnik iz kojeg su nepravedno  izostavljeni dipl. ing. biotehnologije i prehrambene tehnologije (danas magistri), a sigurno su stručni  za predavati kemiju i biologiju kako u OŠ tako i u SŠ što je moje i iskustvo mojih kolega puno puta potvrdilo. Vjerujem da će ova nepravda biti ispravljena.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[608,"Jadranka Lešić","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani,\nu popisu zvanja koji mogu predavati kemiju u osnovnoj školi potrebno je uvrstiti zvanje profesor fizike i kemije (dvopredmetni studij).\nSrdačan pozdrav, Jadranka Lešić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[609,"Marija Šulak-Želimorski","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, dipl. ing odjevne tehnologije je tokom studija slušao i polagao opću, anorgansku, organsku i fizikalnu kemiju.\nSmatram da je kvalificiran predavati kemiju u osnovnoj školi te apeliram da ga uključite kao mogućeg predavača","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[610,"Petra Vuletin","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, dipl. ing. biotehnologije je izuzet iz pravilnika za osnovno školsko obrazovanje, iako postoji u srednješkolskom obrazovanju. Ne vidim zašto ne bi osoba koja je dipl. ing. biotehnologije, smjer: biokemijsko inženjerstvo uz DPPO bila kompetentna za predavanje u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[611,"Petra Vuletin","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, dipl. ing. biotehnologije je izuzet iz pravilnika za osnovno školsko obrazovanje, iako postoji u srednješkolskom obrazovanju. Ne vidim zašto ne bi osoba koja je dipl. ing. biotehnologije, smjer: biokemijsko inženjerstvo uz DPPO bila kompetentna za predavanje u osnovnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[612,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n18. Kemija","U točki c) svakako treba prioritet dati nastavničkim smjerovima, u čijim programima je kemija i kemijska tehnologija zastupljena (mnogi nastavnički smjerovi tehnike i sl.), a ne prvostupnicima koji neće jamčiti visoku kakvoću nastave (jer se primarno radi o odgojno-obrazovnom radu, a ne \"predavanju\" sadržaja).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[613,"Igor Maresić","Članak 5.,\n18. Kemija","Profesori fizike i kemije se zaista moraju zapitati kako to da više nisu kompetentni za nastavu kemije, a na primjer profesori biologije i geografije jesu?\nVjerujem da će se ova očita pogreška ispraviti!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[614,"JANA LETILOVIĆ","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, mislim da bi trebalo uvrstiti i stručnu spremu diplomiranog inženjera molekularne biologije. Zahvaljujem. Lijep pozdrav","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[615,"Zorab Weihnacht","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani! Pod c) bi svakako trebalo dodati i dipl. ing. biotehnologije, jer se svi potrebni sadržaji obrađuju na spomenutom fakultetu!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[616,"Vlatka Švast","Članak 5.,\n18. Kemija","U čl. 5. za predmet kemija navedena je struka prof. biologije i geografije, a izostavljena struka dipl. ing. biotehnologije koja se nalazi u važećem Pravilniku i dopunama o stručnim spremama učitelja. Dipl. ing. biotehnologije uvrstiti u al. b ovog članka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[617,"Milorad Šolaja","Članak 5.,\n18. Kemija","Dali predlagač zna da diplomirani inženjeri kemijskih  tehnologija nisu položili ništa više ispita iz kemije od diplomiranih inženjera prehrambenih tehnologija,a da im profesori biologije i geografije nisu ni blizu po stručnosti iz kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[618,"Sonja Šolaja","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani,željela bih znati  zbog čega diplomirani inženjer prehrambene tehnologije,koji je pri tom položio i stručni ispit, nije stručan da predaje kemiju a do sada je bio i po čemu su profesori biologije i geografije stručniji od nas.Zato smatram da bi trebalo da se i diplomirani inženjeri prehrambene tehnologije vrate u pravilnik kao odgovarajuća struka .Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[619,"ŽELJKA OBROVAC","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, prema trenutno važećem slijedećem Pravilniku: Pravilnik o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) kemiju u osnovnoj školi može predavati diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. Molim Vas lijepo da to zvanje vratite i u ovaj novi Pravilnik. Nije uredu da osobe koje su položile stručni ispit iz kemije, poput mene po tom novom Pravilniku više nisu stručne, a da ste s druge strane u stručne predavače kemije dodali prof. biologije i geografije. Većina nas koji predajemo kemiju u osnovnoj školi radimo na više škola da bi imali punu satnicu. Ovim nacrtom Pravilnika mi se više nismo u mogućnosti javljati na nove natječaje. Ja na primjer, predajem kemiju već više od 10 godina u tri osnovne škole i jednoj područnoj školi, od kojih su tri škole van mjesta moga stanovanja. Ovim Pravilnikom, ja neću biti u mogućnosti javit se na nove natječaje i smanjiti si broj škola na kojim radim, a trebam jos 30 godina raditi. Isto tako pitanje je kako će biti riješeno ako postanem tehnološki višak zbog smanjenja broja učenika i time razrednih odjela. Znam da ima puno slučajeva kao moj u RH i svima nama će biti budućnost upitna ako to tako ostane u Pravilniku. Ako smo mogli položiti stručni ispit iz kemije i dobili potvrdu od MZOŠ, bilo bi uredu da se zvanje diplomirani inženjer prehrambene tehnologije vrati u ovaj nacrt Pravilnika tako da ostanemo na popisu potrebnih zvanja za predmet kemiju u OŠ. Hvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[620,"ALEN PALIJAŠ","Članak 5.,\n18. Kemija","Profesor biologije ne može predavati kemiju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[621,"Anica Hrlec","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani, molim Vas uskladiti i dopuniti sa svim usmjerenjima PMF-a koji su studirali ili studiraju kemiju  na dvopredmetnom smjeru, npr. profesor fizike i kemije koji Vam u ovom nacrtu nedostaje. \nAnica Hrlec, voditeljica Nastavne sekcije HFD-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[622,"Vesna Car","Članak 5.,\n18. Kemija","Profesor biologije i geografije može predavati kemiju?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[623,"Vesna Marić","Članak 5.,\n18. Kemija","Poštovani,\nmože li kemiju predavati i profesor fizike i kemije?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[624,"Osnovna škola Jože Horvata Kotoriba","Članak 5.,\n19. Povijest","Iz Nacrta Pravilnika u članku 5., 19. Povijest pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona izostavljeni su diplomirani učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest koji godinama rade u osnovnim školama na poslovima učitelja povijesti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[625,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n19. Povijest","Dodati -  diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Povijest","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[626,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n19. Povijest","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točke  19. Nacrta Pravilnika\n\nPredlažemo da se zvanje magistar/magistra edukacije biologije i geografije izbaci jer to nije u skladu s č. 105. st. 6. t a) Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi gdje je definirano da poslove učitelja predmetne nastave u osnovnoj školi može obavljati osoba koja je završila studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta, pri čemu se biologija i geografija, bez završenog studija povijesti, ne mogu smatrati odgovarajućim nastavnim predmetom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[627,"Ljerka Toplek","Članak 5.,\n19. Povijest","Poštovani, na nekadašnjoj Visokoj učiteljskoj školi u Čakovcu, današnjem Učiteljskom fakultetu Zagreb - Odsjek u Čakovcu, školovane su generacije učitelja koje su završetkom studija stekle zvanje Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest. Sukladno odredbama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) učitelji s navedenim zvanjem već godinama rade na poslovima učitelja povijesti u osnovnoj školi. S obzirom na to da je navedeno zvanje, slučajno ili namjerno, izostavljeno, potrebno je ispraviti propust navođenjem istoga u Nacrt Pravilnika i to u članak 5.,  19. Povijest pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona. S poštovanjem, Ljerka Toplek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[628,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n19. Povijest","Predmet 19. Povijest\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• profesor geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na diplomskom sveučilišnom studiju Geografija i povijest; smjer: nastavnički na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije biologije i geografije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Studijski program za stjecanje ovog akademskog naziva ne izvodi se ni na jednom sveučilištu u Republici Hrvatskoj, a i da se izvodi, već je iz akademskog naziva vidljivo da ne omogućava stjecanje kompetencija za kvalitetno vođenje nastave povijesti u osnovnoj školi.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\n• magistar povijesti: Potrebno je dopuniti riječju „magistra“, tj. promijeniti u „magistar/magistra povijesti“.\nDesni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani povjesničar\n• magistar/magistra povijesti\npotrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave povijesti i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera povijesti“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Povijest mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području humanističkih znanosti, polje povijesti, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz povijesno obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) povijesti: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Uvidom u studijske programe za stjecanje ovog akademskog naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području povijesti kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave povijesti, nužne za kvalitetno poučavanje povijesti i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi povijesti u osnovnoj školi. Cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave povijesti u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[629,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 5.,\n19. Povijest","Poštovani, uočili smo da u članku 5. kod predmeta Povijest nije navedena stručna sprema \"Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz predmeta povijest\" te smatramo da bi istu trebalo uvrstiti pod 19. Povijest a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[630,"Karmen Boroša Kokić","Članak 5.,\n19. Povijest","Nadam se da je pogreška da magistar biologije i geografije može predavati povijest. Svakako treba ispraviti tu pogrešku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[631,"OŠ Matija Antun Reljković, Cerna","Članak 5.,\n19. Povijest","Poštovani,\nuočili smo da kod predmeta povijest nije navedena stručna sprema \"Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz predmeta povijest\" te smatramo da bi ju trebalo uvrstiti pod 19. Povijest a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[632,"Marino Badurina","Članak 5.,\n19. Povijest","Smatram velikom nepravdom (mozda se radi i o greski tj. previdu) da se odgovarajucim obrazovanjem za Povijest smatra magistar edukacije geografije i biologije. Trebalo bi onda u najmanju ruku biti recipročno, pa staviti da i geografiju mogu predavati magistri povijesti.  Naročito stoga što nastavnika geografije ionako nedostaje, a ovime se profesore povijesti, kojih je ionako previše, stavlja u dodatno teški položaj.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[633,"Smail Hibeljić","Članak 5.,\n19. Povijest","Poštovanje! Lijepo Vas molim provjerite još jednom 19. Povijest a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) da se uvrste diplomiranog učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest, završili smo kao i ostali pojačani koji su uvršteni u ostale predmete, jedino nas nema, dio nas predaje već 10 i više godina. Već godinama vodimo bitke za titule i prava koja su nam obećana prije i za vrijeme studiranja, ali malo malo se otvara novi problemi koje nikako da riješimo. Nadam se da ćete uvažiti ovu primjedbu, možda Vam je promaklo, a možda, mada ne vjerujem, neke su diplome manje vrijede. Hvala i srdačan pozdrav....","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[634,"marijana glavinic","Članak 5.,\n19. Povijest","Poštovani, u članak105. stavka 6. točka a) treba uvrstiti diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom iz predmeta povijest koji su stekli diplomu s nazivom diplomiranog učitelja RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest. S poštovanjem, Marijana Glavinić, učitelj RN s poj. pr. povijest  Hvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[635,"DRAGANA BALIĆ","Članak 5.,\n19. Povijest","Potrebno je izbaciti dio magistar edukacije biologije i geografije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[636,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n19. Povijest","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[637,"TIMUR KRIŽAK","Članak 5.,\n19. Povijest","Magistar biologije i geografije ne može biti učitelj povijesti. Valja brisati iz pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[638,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n20. Geografija","Primjedbe na članak 5. stavak 1. točka 20. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da je potrebno iz tablice maknuti profesora geografije i biologije (koji se na nekim mjestima navodi kao profesor biologije i geografije) jer ne postoji prema postojećim vrstama studija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[639,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n20. Geografija","Predmet 20. Geografija\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• diplomirani geograf: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, a čiji je program identičan onomu za stjecanje akademskog naziva profesor geografije, u što se lako uvjeriti neposrednim uvidom. Navedeni studijski program omogućio je stjecanje pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkog obrazovanja (pedagoških kompetencija) za kvalitetno vođenje nastave geografije u osnovnoj školi.\n• profesor geografije i geologije: Potrebno je promijeniti redoslijed predmeta geografija i geologija u akademskom nazivu, tj. promijeniti akademski naziv u „profesor geologije i geografije“, što je korektno. Navedeni akademski naziv stjecao se na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor geografije i biologije: Potrebno je promijeniti redoslijed predmeta geografija i biologija u akademskom nazivu, tj. promijeniti akademski naziv u „profesor biologije i geografije“, što je korektno. Navedeni akademski naziv stjecao se na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• nastavnik geografije i povijesti (koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine): Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom. Na višim učiteljskim školama/učiteljskim akademijama obrazovali su se uglavnom dvopredmetni nastavnici.\n• diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom geografije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom geografija/e nemaju kompetencije u području geografije kao akademske discipline niti u području metodike nastave geografije, nužne za kvalitetno poučavanje geografije i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi geografije u osnovnoj školi. Program njihovog studija orijentiran je na primarno obrazovanje, a ne na predmetnu nastavu geografije. Uz to, prema postojećoj zakonskoj regulativi i djelatnoj praksi takvi učitelji inicijalnu licencu za rad u osnovnoj školi ne stječu polaganjem stručnog ispita za stjecanje zvanja učitelja geografije, već za stjecanje zvanja učitelja razredne nastave.\n• magistar/magistra edukacije geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na diplomskom sveučilišnom studiju Geografija i povijest; smjer: nastavnički na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije i geologije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Studijski program za stjecanje ovog akademskog naziva ne izvodi se ni na jednom sveučilištu u Republici Hrvatskoj.\n• magistar/magistra edukacije geografije i biologije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Studijski program za stjecanje ovog akademskog naziva ne izvodi se ni na jednom sveučilištu u Republici Hrvatskoj.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\n• diplomirani geograf: Potrebno je ovaj akademski naziv preseliti iz odjeljka b) u odjeljak a), kako je već naznačeno u a). Ovaj akademski naziv stjecao se na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, a njegov je program identičan onomu za stjecanje akademskog naziva profesor geografije, u što se lako uvjeriti neposrednim uvidom. Navedeni studijski program već je omogućio stjecanje pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkog obrazovanja (pedagoških kompetencija) za kvalitetno vođenje nastave geografije u osnovnoj školi.\n• magistar/magistra geografije:  Potrebno je u desnom stupcu tablice riječ „znanstveni“ zamijeniti riječju „istraživački“, tako da tekst glasi „Geografija: smjer istraživački“.\nDesni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer geografije\n• magistar/magistra geografije\npotrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave geografije i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera geografije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Geografija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u interdisciplinarnom području znanosti, polje geografije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz geografsko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) geografije: Smatramo da treba obrisati cijeli redak. Uvidom u studijske programe za stjecanje ovog akademskog naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području geografije kao akademske discipline niti ikakve kompetencije u području metodike nastave geografije, nužne za kvalitetno poučavanje geografije i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi geografije u osnovnoj školi. Cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave geografije u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[640,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n20. Geografija","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Geografija","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[641,"PETAR NIKOLIĆ","Članak 5.,\n20. Geografija","Poštovani,\ns obzirom na veliki broj dvopredmetnih studija u slobodnim kombinacijama na Sveučilištu u Zadru  čije diplome niste pokrili Pravilnikom, predlažem da se ne navode kombinacije predmeta. \n\nSrdačno","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[642,"PETAR NIKOLIĆ","Članak 5.,\n20. Geografija","Poštovani,\n\nskrećem pozornost na sljedeću stavku: na Sveučilištu u Zadru Geografija se kao dvopredmetni studij kombinira sa društvenim i humanističkim studijima (npr. geografija i engleski jezik i književnost, geografija i sociologija, geografija i filozofija) pa bih vas molio da uvrstite i tu stavku u Pravilnik o vrsti obrazovanja.\n\nSrdačno","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[643,"Vesna Milić","Članak 5.,\n20. Geografija","Skrećem pozornost na dvije stvari. Obje se odnose na točku 20. Geografija\n1. nedostaje a) (već b) u dva navrata!) sukladno članku 105. stavka 6. točka a) Zakona\n2. zvanje \"diplomirani geograf\" neopravdano je svrstan u kategoriju \"b) sukladno članku 105. stavka 6. točka b) Zakona\"\nSvi oni koju su 80-tih godina dipolomirali na Geografskom zavodu PMF-u u Zagrebu obrazovali su se na profesorskom profilu i stekli stručni naziv diplomirani geograf. Na Uvjerenju koji mi je izdao PMF tajništvo broj: 16729-Mat. od 11. siječnja 1983. navedeno je uz moje osobne podatke da sam \"diplomirala 28. prosinca 1982. godine na drugom stupnju studija, na Geografskom zavodu profesorskom profilu, struka: Geografija i time stekla pravo na stručni naziv DIPLOMIRANI GEOGRAF\".\nDakle, molim da se DIPLOMIRANI GEOGRAF uvrsti u točku a) jer će tako biti doista usklađen sa člankom 105. stavkom 6. točkom a) Zakona koji glasi: a) sudijski program nastavnog smjera odgovarajućeg nastavnog predmeta na razini diplomskog sveučilišnog ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[644,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n20. Geografija","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[645,"Jasmina Fijala","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nU prošlom pravilniku je navedeno da tehničku kulturu u školama mogu predavati diplomirani inženjeri tehničkih struka. Problem sa inženjerima drvne tehnologije je kriva klasifikacija njihovog studija, kao što i većina ljudi zna i navodi. \n Svi tehnički fakulteti  imaju slične osnovne inženjerske grupa predmeta na početku studija. Tek kasnije tijekom studija predmeti se mijenjaju u skladu sa studijem. Diplomirani inženjer je, prema tome, stručnjak za tehničku i tehnološku obradu drva. Često ga poistovjećuju sa šumarom, a to nema veze jedno s drugim. U ostalim zemljama EU, slični studijski programi su tehnički i nemaju takvih problema. Možemo uzeti za primjer Sloveniju s kojom imamo dugogodišnju suradnju i koja ima slične fakultete. Studij drvne tehnologije u Sloveniji je biotehnički studij, ali mogu predavati tehničku kulturu. \nU Hrvatskoj bi trebalo napraviti usporedbu strojarstva, drvne tehnologije, rudarstva i prometa. Svi ti studiji imaju slične predmete i svi se bave tehnikom i tehnologijom, samo su materijali različiti. Ako usporedimo nastavu tehničke kulture i tehničke studije vidjet ćemo da svaki studij pokriva određeno područje, što sve tehničke inženjere čini jednako kompetentnim za držanje nastave. \nJoš jedan problem koji treba spomenuti je uvođenje bolonjski programa studiranja. Neki kolegiji su dodani, neki su izbačeni, a nekima je promijenjen naziv. Razlika sada izgleda veća nego u slučaju starih programa, ali to je samo zbog tih malih promjena. U osnovi, diplomirani inženjeri drvne tehnologije i dalje imaju jednake kompetencije i dalje su stručnjaci za tehničku i tehnološku obradu. \nPoslije svega napisanog, predlažem da se studij drvne tehnologije uvrstu u popis tehničkih studija jer po svim svojim karakteristikama toj skupini i pripada. Nije bitna zgrada u kojoj se studij održava, već kolegiji i programi koji se obrađuju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[646,"Biserka Papa - Neskusil","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nsmatram da su  novim prijedlogom Pravilnika nepravedno izostavljeni diplomirani inženjeri tehničke struke (uključeni samo neki), stoga što svi mi uspješno predajemo predmet Tehnička kultura u osnovnoj školi, uz završenu pedagošku grupu predmeta te položenim stručnim ispitom.Također je jako važno pitanje što će biti sa onima koji čekaju dopunu satnice ili postaju tehnološki višak a sada su stručni i zaposleni na neodređeno? Neki kolege su to već komentirali ali to je važno pitanje pa ga postavljam još jednom. \nS poštovanjem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[647,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika članak 5. , stavak (1) točka 21. Tehnička kultura , b) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona potrebno je nadopuniti zvanjem:\n- \"magistar inženjer prometa\" sa stečenom pedagoško-psihološkom naobrazbom\nObrazloženje; U sklopu nastavnog predmeta Tehničke kulture provode se sadržaji prometne kulture i prometnog odgoja (najznačajniji sadržaji s gledišta sigurnosti djece). Također, provođenje sadržaja „Programa osposobljavanja za upravljanje biciklom“ pripada učiteljima Tehničke kulture. Najstručniji za provođenje navedenih sadržaja je \"magistar inženjer prometa\" sa stečenom pedagoško-psihološkom naobrazbom. Isti je stručan i za ostale sadržaje nastavnog plana i programa predmeta \"Tehnička kultura\" što ga čini potpuno kompetentnim za učitelja Tehničke kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[648,"Školski sindikat PREPOROD","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Važeći pravilnik (od 1996.) određuje ove vrste obrazovanja kao odgovarajuće:\n- profesor tehničkog obrazovanja\n- profesor proizvodno-tehničkog obrazovanja\n- profesor politehnike i fizike\n- diplomirani inženjer tehničke struke\nUspoređujući s novim prijedlogom Pravilnika vidljivo je da su “diplomirani inženjeri tehničke struke“ (iz važećeg Pravilnika) ukinuti kao opća kategorija kvalificirana za nastavu Tehničke kulture u osnovnim školama, no u Nacrt je uvedena iznimka, a to je: diplomirani inženjer elektrotehnike. \nElektrotehnika se u osnovnoj školi predaje u 8. razredu, dok se u 5., 6., i 7. predaju temeljni elementi tehnike, osnove prometa, graditeljstva i strojarstva.\nNejasno je iz kojih se razloga kao odgovarajuća vrsta obrazovanja generalno ukidaju “diplomirani inženjeri tehničke struke”, dok “diplomirani inženjeri elektrotehnike” (kao podvrsta “diplomiranog inženjera tehničke struke”) i dalje ostaje u kategoriji odgovarajuće vrste obrazovanja? Postoji li za to neki opravdani razlog, i koji, ili se radi o običnoj nedoslijednosti?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[649,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika\nčlanak 5. , stavak (1) Učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi mora imati sljedeću vrstu obrazovanja, točka 21. Tehnička kultura , a) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n- magistar/magistra informatike i tehnike\nNaime, to je akademski naziv stečen na Sveučilišta u Splitu i na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa (nastavnički).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[650,"Linda Pastuović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, \ndiplomirani inženjeri tehničkih struka se ne smiju izostaviti iz pravilnika te je potrebno to hitno mijenjati u ovom nacrtu, a također je nužno nadodati da učitelji koji imaju zaposlenje na neodređeno i dalje mogu konkurirati za isti posao u svrhu nadopune satnice, bez obzira na promjenu pravilnika vezanu za njihovu struku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[651,"Danijel Eskeričić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Je li moguće da su elektronika i računalstvo jedini kompetentni smjerovi? Što u RH nema više kompetentnih smjerova?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[652,"Tomislav Pavlović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Zašto je profesor politehnike stručan predavati tehničku kulturu u osnovnoj školi , a magistar edukacije fizike i  informatike nije stručan predavati tehničku kulturu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[653,"Tomislav Pavlović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Predlažem  da se uvrsti kao kompetentna osoba za izvođenje nastave tehniče kulture u osnovnoj školi magistar edukacije fizike i informatike, jer smatram da je kompetentan izvoditi nastavu tehničke kulture u osnovnoj školi i iz jš jednog razloga  jer je postojao smjer fizika i tehnički sa informatikom u Osijeku sa tim da razlika između ta dva smjera skoro da i ne postoji, a po vama oni mogu predavti tehničku kulturu a magistar edukacije infortmatike ne može .\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[654,"Svjetlana Seljanec Savković","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, pregledom nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, uočila sam da za Tehničku kulturu nije uvršten Tekstilno - tehnološki fakultet (Tehnološki fakultet) smjer Sveučilišni prvostupnik/ca (Baccalaurea) inženjer/ka tekstilne tehnologije i inženjerstva te Tehnološki fakultet - program studija Više škole za tekstil i odjeću u Zagrebu - Inženjer odjevne tehnologije koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine. Kolegiji tog smjera uz položenu Psihološko - pedagošku izobrazbu i položen Stručni ispit omogućuju stručno i kvalitetno predavanje Tehničke kulture u OŠ od 5. - 8. razreda. Također bi trebalo definirati da učitelji koji su stekli pravo rada na neodređeno vrijeme u OŠ do dana stupanja na snagu novog pravilnika, ostvaruju sva prava vezana uz novo zaposlenje te da mogu ravnopravno sudjelovati u natječajima za nova zaposlenja u slučaju smanjenja satnice, preseljenja u drugi grad ili nekih drugih objektivnih okolnosti.\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[655,"Marija Gašperov","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nU popisu zvanja koja mogu izvoditi nastavu Tehničke kulture izostavljeni su inženjeri tehničkih struka (svih tehničkih znanosti) koji su diplomirali do 7.siječnja 1991.godine , s položenom pedagoško-psihološkom grupom predmeta ,smatram da se ovim novim Pravilnikom, ne možemo javljati na natječaj za učitelje/nastavnike tehničke kulture i mislim da smo nepotrebno obespravljeni.\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[656,"Mladen Prugovečki","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Obzirom da mnogo učitelja tehničke kulture ima završen neki od tehničkih fakulteta koji nisu predviđeni novim Pravilnikom, a godinama rade kao učitelji tehničke kulture, smatram da je potrebno uzeti u obzir ovu činjenicu te sukladno članku 105. stavak 6. točka b) Zakona navesti diplomirane inženjere tehničke struke kao kompetentne osobe za obavljanje nastave tehničke kulture  u osnovnim školama. Nadalje, uzevši u obzir demografsku situaciju u zemlji, broj djece u razrednim odjelima opada, te stoga postoji mogućnost od ukidanja razrednih odjela čime bi se učitelji koji trenutno rade na mjestu učitelja tehničke kulture ili na drugom radnom mjestu doveli u nepovoljan položaj jer bi izgubili mogućnost zapošljavanja na drugom mjestu, odnosno mogućnost dopune satnice u drugoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[657,"Marijana Matuša","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Slažem se sa već viđenim komentarima vezanima za kvalifikacije potrebne za predavanje Tehničke kulture te se nadam da se neće dozvoliti propust izostavljanja diplomiranih inženjera tehničke struke kao kompetentnih učitelja Tehničke kulture u osnovnoj školi. Također, nije mi jasno zašto se pravi razlika među tehničkim fakultetima pa je primjerice diplomirani inženjer elektrotehnike ili diplomirani inženjer informatike kompetentan sukladno članku 105.stavka 6.točke b)zakona dok primjerice diplomirani inženjer strojarske tehnnologije ili diplomirani inženjer tekstilne tehnologije  nije kompetentan za predavanje tehničke kulture. Stoga predlažem da se:\n Magistri/magistre inženjeri/inženjerke SVIH tehničkih znanosti (Elektrotehnika, Tekstilna tehnologija, Arhitektura, Brodogradnja, Geodezija, Građevinarstvo, Grafička tehnologija, Metalurgija, Računarstvo, Rudarstvo, Strojarstvo, Promet uvrste na popis Pravilnika kao odgovarajuća stručna sprema za izvođenje nastave tehničke kulture u osnovnoj školi.\n Također, s obzirom na prijedlog zakona,  pitam se što će biti sa nama učiteljima tehničke kulture koji smo tehničke struke koja nije u vašem prijedlogu, imamo položen državni stručni ispit za učitelja tehničke kulture i položeno dopunsko pedagoško-psihološko obrazovanje a radimo pola satnice na neodređeno iščekujući popunu satnice. Kakva će biti naša sudbina?\n\n.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[658,"Martina Mazalik","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Nastavni program koji se izvodi na Grafičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, kao i na ostalim tehničkim fakultetima, uz položenu pedagoško-psihološku i metodičku izobrazbu, daje kompletne kompetencije za izvođenje nastave tehničke kulture u osnovnim školama. S obzirom na to trebalo bi zadržati kriterije koji su se nalazili u starom pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[659,"Barka Lesić-Domšić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nmolim vas da u ovaj popis dodate i diplomirane inženjere tehničkih fakulteta kako je bilo i u starom Pravilniku.\nSvi mi koji trenutno radimo kao učitelji tehničke kulture sa diplomom tehničkih fakulteta i potrebnim pedagoškim kompetencijama postajemo nestručni po ovom novom Pravilniku i ne možemo se javljati na natječaje za učitelje tehničke kulture te smatram da smo nepotrebno obespravljeni.\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[660,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Predmet 21. Tehnička kultura\na) sukladno članku 105. stavka  6. točke a) Zakona\n• profesor fizike i tehnike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i tehnike s informatikom: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije fizike i tehnike: Potrebno je u desnom stupcu tablice riječ „Informatika“ zamijeniti riječju „Fizika“, tako da tekst glasi „Fizika i tehnika: smjer nastavnički“.\nb) sukladno članku 105. stavka  6. točke b) Zakona\nDesni stupac tablice za svaki od akademskih naziva:\n• diplomirani inženjer elektrotehnike \n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike\n• magistar/magistra politehnike i informatike\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektronike i računalnog inženjerstva\npotrebno je dopuniti tekstom „s propisanim pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave tehnike i potrebno ga je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova steći na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera (poli)tehnike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Tehnička kultura mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija (poli)tehnike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz tehničko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\nc) sukladno članku 105. stavka  6. točke c) Zakona\nSmatramo da treba obrisati cijele retke za akademske nazive:\n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea)  fizike i tehnike \n• sveučilišni/a prvostupnik/prvostupnica (baccalaureus/baccalaurea) informatike i tehnike.\nUvidom u studijske programe za stjecanje ovih akademskih naziva lako se vidi da sveučilišni prvostupnici/e nemaju dovoljne kompetencije u području tehnike kao sustava akademskih disciplina niti ikakve kompetencije u području metodike nastave tehnike, nužne za kvalitetno poučavanje i vrednovanje učeničkih postignuća u predmetnoj nastavi tehničke kulture u osnovnoj školi. Cijela skupina metodičkih predmeta poučava se na diplomskoj sveučilišnoj razini. Iako Zakon dozvoljava mogućnost zapošljavanja prvostupnika kao predmetnih učitelja, smatramo da se navedena odredba mora primjenjivati vrlo oprezno i selektivno, uvažavajući specifičnosti svakog pojedinog predmeta i studijskog programa. Trenutni studijski programi nisu koncipirani tako da preddiplomska razina osigurava kompetencije za rad u osnovnoj, a diplomska za rad u srednjoj školi, niti je takva podjela smislena. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14 Zakona), u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Predloženo uvrštavanje prvostupnika imalo bi za posljedicu degradaciju učiteljske profesije i nastave tehničke kulture u osnovnim školama, kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano. Stoga predlažemo da se sa popisa odgovarajućih akademskih naziva brišu sva prvostupnička zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[661,"Kristijan Ovčarić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, \nčinjenica je da velik broj učitelja koji predaju Tehničku kulturu imaju završene tehničke fakultete, smatram da je potrebno ta zvanja uvrstiti u novi Pravilnik.\nObzirom da velik broj mojih kolega uključujući i mene predaju Tehničku kulturu sa zvanjem dipl.ing.geotehnike, odnosno mag.ing.geoing. predlažem da to zvanje uvrstite u novi Pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[662,"Ivica Inkret","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Međužupanijsko stručno vijeće svih županija za strukovno područje geologije, rudarstva i nafte:\nU članku 5. točka 21) Tehnička kultura, pod b) treba dodati tekst: \"diplomirani inženjer rudarstva, diplomirani inženjer geologije, diplomirani inženjer strojarstva\"\nili još bolje cijelu točku 21b) izmijeniti u \"diplomirani inženjer tehničkih fakulteta\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[663,"Ivica Inkret","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Kolega Batalo je nažalost u pravu što se tiče posljedica, ali to nije do Pravilnika, nego je stvar puno gora. To je posljedica važećeg Zakona o izmjenama i dopunama zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 152/14, jedan od brojnih nedavnih bisera u zakonima. Stoga izvan ove javne rasprave, a vezano uz temu na koju se Pravilnik odnosi, smatram da u budućim izmjenama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi treba brisati odredbu članka 105. točka 6. b) „… ako se na natječaj ne javi osoba iz točke a) ovog stavka“. Ova odredba diskriminira diplomirane inženjere struke s položenom razlikom pedagoških predmeta i položenim stručnim ispitom za nastavnika/učitelja u odnosu na nastavničke smjerove.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[664,"Tihomir Batalo","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, želim vjerovati da je došlo do nenamjernog izostavljanja diplomiranih inženjera tehničke struke s položenom pedagoško-psihološkom i metodičkom izobrazbom te apeliram da se ta pogreška ispravi. Potkrijepit ću apsurdnost ovakvog prijedloga vlastitim primjerom. Po struci sam diplomirani inženjer strojarstva s položenom pedagoško-psihološkom izobrazbom i položenim stručnim ispitom za zvanje učitelja tehničke kulture. Uz osposobljenost za vođenje informatičke učionice i rad s računalima u OŠ radio sam na neodređeno puno radno vrijeme kao učitelj tehničke kulture i informatike. Rad u razredu kroz predmet tehnička kultura bila mi je „odskočna daska“ te u zadnja 3 mandata obnašam odgovornu dužnost ravnatelja škole, ali ne u školi u kojoj sam bio u nastavi, već u školi u mjestu svoga prebivališta. Ovo napominjem iz razloga što sam već izgubio svoje stečeno pravo rada na neodređeno vrijeme (naravno, kao učitelja tehničke kulture) i zamijenio ga radom na određeno vrijeme. Mjesto učitelja mi se ne čuva i to nije sporno, već je sporna činjenica da se sada više po isteku mandata iz bizarnog razloga promjene pravilnika ne bih mogao javiti ni na natječaj za mjesto na kojemu sam, vjerujem, uspješno radio. Molim Vas da uvažite sve ovakve i slične primjere iz prakse jer je logično da svi oni koji su zadovoljavali uvjete prema Pravilnicima o str. spremi … (NN 47/96 i NN 56/01), a posebno oni koji imaju položen stručni ispit za učitelja tehničke kulture, ispunjavaju sve uvjete za ovo radno mjesto. Nije dostatno definirati da se zadržavaju stečena prava svih učitelja koji sada rade na dotičnom radnom mjestu, a da se ne omogući i osobama koje su se, ne svojom krivnjom, našle u sličnoj situaciji. To bi značilo da nakon više od 20 godina rada u školama na odgovornim mjestima po isteku ravnateljskog mandata više ne zadovoljavamo uvjete čak ni za učitelja tehničke kulture! Isto tako neutemeljeno je stavljanje dipl. ing. elektrotehnike ispred dipl. ing. strojarstva, tako da podržavam obrazloženje jedne kolegice ravnateljice u prethodnim komentarima. Kakve bi bile posljedice primjene ovakvog pravilnika na natječajima za ravnatelje, ne želim ni spekulirati! \nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[665,"Marina Ostrugnjaj","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nu popisu zvanja koja mogu izvoditi nastavu Tehničke kulture izostavljeni su magistri/magistre diplomirani inženjeri/inženjerke tehničke struke (prometa, strojarstva, geotehnike, građevine i sl.) s položenom pedagoško- psihološkom grupom predmeta. Smatram da je potrebno ta zvanja uvrstiti u novi Pravilnik jer velik broj učitelja koji predaju Tehničku kulturu imaju završene tehničke fakultete i uspješno obavljaju posao nastavnika tehničke kulture u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[666,"Marijana Škvorc","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani!\nSvakako treba ostati u pravilniku da tehničku kulturu predaju diplomirani inženjeri (magistri) tehničke struke s položenom pedagoško-psihološkom naozbrazbom (kao u prethodnom pravilniku). U nastavi tehničke kulture zastupljena su sva područja tehnike, a ne samo elektrotehnika. Stoga zaista ne vidim opravdanog razloga da je se posebno izuzima.\nTreba još dodati da učitelji koji se na dan stupanja na snagu ovog Pravilnika zateknu u radnom\nodnosu na neodređeno vrijeme u školskoj ustanovi, a nemaju vrstu i razinu obrazovanja propisanu\novim Pravilnikom, nastavljaju s obavljanjem poslova svog radnog mjesta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[667,"Olivera Milanović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nPredlažem da se u pravilnik uvrsti IZRIJEKOM da su dipl. inženjeri drvne tehnologije sa položenom pedagoško-psihološkom naobrazbom stručni za Teh, kulturu , jer sa svojom naobrazbom i položenim ispitima pokrivaju kompletno cijeli program Teh. kulure za osnovnu školu. To potkrepljujem niže navedenim popisom pripadajućih kolegija na Šumarskom fakultetu : \nMatematika , Nauka  o čvrstoći, Mehanika , Fizika, Kemija , Nacrtna geometrija, Tehničko crtanje, Nauka o toplini,  Odabrane matematičke metode, Polimerni materijali, Osnove tehnologije drva, Zaštita na radu, Opće strojarstvo, Radni strojevi i uređaji Tehnološke karakteristike drva, Građevinarstvo, , Kemijska prerada drva, Površinska obrada drva u DI, Zaštita drva i drvnih proizvoda, , Transport, Konstrukcije proizvoda od drva,  Priprema rada, Tehnologija masivnog drva, Tehnologija drvnih proizvoda za građevinarstvo, Furniri, furnirske i stolarske ploče, Hidrotermička obrada drva , Tehnologija ploča iz usitnjenog drva, Tehnologija finalnih proizvoda …","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[668,"Katica Mikulaj Ovčarić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\nobzirom da velik broj učitelja koji predaju Tehničku kulturu imaju završene tehničke fakultete, smatram da je potrebno ta zvanja uvrstiti u novi Pravilnik. Naime, u popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu Tehničke kulture izostavljeni su magistri/magistre diplomirani inženjeri/inženjerke tehničke struke (strojarstva, geotehnike, građevine i sl.) s položenom pedagoško- psihološkom grupom predmeta.\nPredlažem i da se obriše mogućnost prvostupnicima da predaju tehničku kulturu na neodređeno vrijeme te im se ostavi mogućnost da u nekom vremenskom roku moraju završiti magisterij.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[669,"Ante Milić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, \nsmatram da je jako bitno da se i dalje ostavi mogućnost predavanja Tehničke kulture u osnovnoškolskim ustanovama osobama koje su diplomirani inženjeri tehničke struke, kao što i vrijedi prema trenutnom pravilniku, jer su takve osobe sa položenim pedagoškim predmetima kvalificirane da kvalitetno obnašaju istu vrstu posla.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[670,"Marko Gajer","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Predlažem da se:\nDiplomirani inženjeri strojarstva i magistri/magistre inženjeri/inženjerke strojarstva, sa stečenim pedagoškim kompetencijama i položenim stručnim ispitom za učitelja Tehničke kulture, uvrste na popis Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, a za rad u osnovnoj školi.\n\nIzbacivanjem navedene stručne spreme sa popisa kako sada stoji u prijedlogu Pravilnika, priječi se mladim stručnjacima strojarstva da budu u skoroj budućnosti dio kvalitetnog kadra osnovnih škola, a postojeće stručne osobe koje izvode nastavu Tehničke kulture se proglašava nestručnim.\nPS: Držim ispravnim komentar od Filozofskog fakulteta u Rijeci, Odsjek za politehniku, koji se nalazi na ovim stranicama e-Savjetovanja, jer stručno i kompetento pristupa definiranju vrsti obrazovanja u tehničkom području.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[671,"Frane Gregov","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Smatram da diplomirani inženjeri prometa mogu predavati u osnovnoj školi tehničku kulturu, fiziku i matematiku, te u srednjoj strukovnoj školi fiziku, te naravno sve vrste pometnih predmeta (što nitko ne osporava). Hvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[672,"Dario Matak","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, moj prijedlog je da se nadopune i ostala tehnicka zanimanja sa položenom Pedagoško - psihološkom skupinom predmeta u Pravilnik, znam dosta dipl.ing.prometa koji predaju Tehnički odgoj, na Fakultetu prometnih znanosti, sastavni su predmeti Tehničko crtanje, Strojarstvo u prometu, Elektotehnika u prometu, Mehanika 1 i 2, te ostali predmeti mjerodavni za držanje nastave iz Tehničke kulture. Moj prijedlog je da ostane kao do sad da se i dipl.ing.prom sa položenom pedagoško - psihološkom grupom predmeta, može primiti u OŠ kao nastavnik Tehničke kulture, također poznato mi je da Diplomirani inženjeri prometa po pojedinim udaljenim selima predaju Matematiku i Fiziku u OŠ.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[673,"MIROSLAV HANIŽAR","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, \nstručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\" nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[674,"Irmelina Sablić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Irmelina Sablić\nPoštovani,uvidom u prijedlog Nacrta pravilnika vidljivo je da su u potpunosti izostavljeni dipl. inžinjeri tehničke struke, s položenom pedagoško- psihološkom grupom predmeta. U nastavi tehničke kulture preferirate dipl. ing. elektrotehnike. Moram na to reagirati jer kao dugogodišnja ravnatelica jedne gradske osnovne škole raspisivala sam natrečaje za učitelja tehničke kulture, i nikad nisam dobila zamolbu od dipl. ing. elektrotehnike za radno mjesto učitelja tehničke kulture. Pravilnik nikako ne bi smo smanjivati profile stručnosti, već dodavati nove. Što je naš cilj da li da ljudima omogućimo zapošljvanje u našoj domovini, ili da ju napuštaju, a to s ovim prijedlogom Pravilnika  upravo činite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[675,"Ljiljana Pilizzari-Marić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Diplomirani inženjeri drvne industrije (sa pedagoško psihološkom izobrazbom), NE SPADAJU u profesore tehničke struke, jer se u RH taj program izvodi pri Šumarskom fakultetu pa je svrstan u BIOTEHNIČKO područje. Iz tog se razloga isti trebaju posebno uvrstiti u kadrovske uvjete ovdje. Zbog ovakvog svrstavanja ove struke, nastavnici ovog zvanja su dobili otkaze u osnovnim školama, unatoč očitovanju Šumarskog fakulteta da je drvna industrija tehničkog smjera, a šumarstvo biološkog. Ukoliko se ponovo izrijekom ne navedu, paradoksalno, ponovo će se smatrati nestručnima za ovo područje, a nedvojbeno je da stručno pokrivaju kompletno područje obrazovanje 2. i 3. ciklusa opisanog u nacionalnom kurikulumu. O tome postoji - svjedoči očitovanje Šumarskog fakulteta, popis predmeta studija drvne industrije, a na žalost i otkazi kolega zbog \"nestručnosti\". Ako itko stručno može pokriti ovo područje, onda su to nastavnici dipomirani inženjeri drvne industrije. Molim da se kadrovski uvjeti nadopune istima iz navedenih razloga. Nadalje, ne trebaju biti  izostavljeni niti diplomirani inženjeri strojarstva, tj diplomirani inženjeri tehničkih struka. Samo informatičari i elektrotehničari - nema nikakvog opravdanja za takvu odluku, a dugoročno ova bi  namjera mogla prouzročiti manjak stručnog kadra u tom području jer su ionako traženi na tržištu rada i sveukupnom obrazovanju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[676,"Sanja Vidović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovanje\nZašto ne diplomirani inženjeri strojarstva i magistri strojarstva isto imaju sve potrebne kvalifikacije kao i na ostalim tehničkim fakultetima?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[677,"DINKA ŠTIH CURIŠ","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani,\n u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu nedostaje zvanje profesor fizike i tehnike s informatikom (Fizički odsjek PMF- a u Zagrebu) koji je stručan za izvođenje nastave tehničke kulture.\nDinka Štih Curiš, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[678,"Katarina Kolar","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","U popisu zvanja koji mogu vršiti poslove učitelja fizike za OŠ i SŠ, tehničke kulture i informatike u OŠ nije naveden smjer fizika i tehnička kultura s informatikom. Prema kompetencijama učitelj s tim zvanjem do sad je mogao vršiti navedene poslove, pa je moje pitanje: Jesu li se naše kompetencije nekim slučajem mijenjane? Ako jesu, kojim povodom i u kojoj mjeri? Lijepi pozdrav u očekivanju pozitivnog razvoja događaja","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[679,"Draga Tomašek","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof.  fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.  Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ!  S poštovanjem, Draga Tomašek, prof. fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[680,"Alenka Njegovac","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovanje,\nsvakako treba ostati u pravilniku da tehničku kulturu predaju diplomirani inženjeri tehničke struke s položenom pedagoško-psihološkom i metodičkom skupinom predmeta (to je bilo u pravilniku iz 1993. godine, i u pravilniku iz 1996. godine). U nastavi tehničke kulture zastupljena su sva područja tehnike i nije opravdano preferirati elektrotehniku. Znači i dalje trebaju tehničku kulturu u osnovnim školama polagati diplomirani inženjeri, odnosno magistri tehničke struke odnosno oni koji su diplomirali(magistrirali) na tehničkom fakultetu.\nPod c) treba brisati - nikako ne dozvoliti da prvostupnici mogu biti zaposleni na neodređeno u osnovnoj školi u nastavi tehničke kulture, odnosno uvjetovati da završe magisterija i naravno uz pedagoško-psihološku i metodičku izobtazbu,\nTreba još dodati da učitelji koji se na dan stupanja na snagu ovog Pravilnika zateknu u radnom\nodnosu na neodređeno vrijeme u školskoj ustanovi, a nemaju vrstu i razinu obrazovanja propisanu\novim Pravilnikom, nastavljaju s obavljanjem poslova svog radnog mjesta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[681,"Krešimir Hamer","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","S obzirom da u programu tehničke kulture od 5. do 8. razreda nisu teme isključivo vezane uz elektrotehniku ili elektroniku nikako nije jasno zašto su u ovaj nacrt pravilnika uvršteni samo dipl.inženjeri elektrotehnike ili elektronike. Nepravedno su diskriminirani i izostavljeni i svi ostali  dipl.inženjeri (i mag.ing), a koji prema postojećem pravilniku rade kao učitelji tehničke kulture u osnovnoj školi sa položenim pedagoško psihološkim predmetima, metodikom tehnike s informatikom i stručnim ispitom. Niti jedno zvanje koje je bilo prisutno u trenutno važećem pravilniku ne smije se brisati iz nacrta novog pravilnika već isključivo dopuniti novim. Dipl.inženjer drvne industrije itekako je stručan prenositi znanja, ako znamo da se kroz program tehničke kulture provlače teme vezane uz tehnologiju drva, obrade drva, proizvodnje papira, izrade predmeta od drva i papira, polimernih materijala, obrada polimera, izrada predmeta od plastike i stiropora itd. Ovaj pravilnik također bi jasno trebao odrediti da svi koji su legitimno, zakonski stekli pravo rada u osnovnoj ili srednjoj školi i položili stručni ispit do dana stupanja na snagu novog pravilnika, ostvaruju i uživaju sva prava vezana uz nova zaposlenja odnosno da ravnopravno sudjeluju u natječajima za nova zaposlenja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[682,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Odgovor kolegici Mirni: profesor politehnike (kao i magistar edukacije politehnike) među kompetencijama koje stekne ima integrirane informatičke kompetencije, jer su informatika i IKT integralni dio tehnike. U suprotnom smjeru nije ista situacija, što znači da tehničko-tehnološke kompetencije niti metodičke kompetencije u tehničkom području nisu uključene u obrazovanje nastavnika informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[683,"Goran Grubić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Puno inženjera tehničke struke položilo je  ili upisalo  pedagoško obrazovanje.\nPostoje ljudi koji imaju sklopljene ugovore o radu uz uvjet da polože pedagošku grupu predmeta.\nTrebalo bi ostaviti diplomirane inženjere tehničkih struka ili barem staviti u prelazne odredbe da oni koji\nsu  položili ili upisali pedagoške kompetencije do stupanja novog Pravilnika na snagu, imaju pravo zapošljavanja\nna radno mjesto učitelja tehničke kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[684,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","U prvom dijelu teksta (točka a) Zakona) treba dodati - magistar edukacije politehnike i informatike (smjer nastavnički), jer se obrazovanje takvog profila  nastavnika već godinama izvodi na Sveučilištu u Rijeci. Profil magistar/magistra politehnike i informatike koji je naveden u točki b) mi nije poznat. Ako se već navodi diplomirani inženjer i magistar inženjer elektrotehnike, onda treba navesti i diplomiranje inženjere i magistre strojarstva ili pokriti šire inženjersko tehničko područje (diplomski studiji), s tim da bi bilo dobro i ovdje i u Zakonu istaknuti kako ovo nisu nastavnička zanimanja, već je takav profil dužan steći kompetencije za zanimanje Nastavnik tehnike (za što je izrada standarda zanimanja i standarda kvalifikacija u skladu s HKO-om u tijeku).\nOsobe iz točke c) bi, prema znanstvenim istraživanjima i dosadašnjim pokazateljima, trebalo u potpunosti isključiti iz mogućnosti izvođenja ove nastave (osobito stručne prvostupnike), ili ovdje i u Zakonu ugraditi obvezu završetka stjecanja nastavničkih kompetencija na prikladnom diplomskom studiju. Naime, dosadašnji programi cjeloživotnog učenja za ovaj profil učitelja su potpuno neprikladni, nemaju status sveučilišnog niti specijalističkog studija, te nisu jamstvo održanja željene kvalitete nastave. Stoga sustav ovom profilu osoba ne bi smio dopustiti trajno upošljavanje na poslovima učitelja (što sada jest slučaj).\nAko se već navode prvostupnici, onda ovdje treba ugraditi i \"- sveučilišni prvostupnik/prvostupnica inženjer/inženjerka politehnike\" (studij Sveučilišta u Rijeci), koji barem steknu dio kompetencija za izvođenje nastave u tehničkom području.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[685,"Branka Laljak","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, trebalo bi dipl. inženjerima tehničkih struka koji su položili ili upisali pedagoške kompetencije do stupanja novog Pravilnika na snagu, omogućiti zasnivanje radnog odnosa na radnom mjestu učitelja tehničke kulture.\nIli i dalje ostaviti diplomirane inženjere tehničkih struka kao mogućnost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[686,"DRAŽEN KOSTANJEVAC","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", koji smo završili na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[687,"Danijel Perović","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani  u navedenom pravilniku  smjer profesor fizike i tehničke kulture s informatikom se ne navodi kao odgovarajuća vrsta obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Pošto nas ima dosta koji smo završili taj smjer na Odjelu za fiziku u Osijeku, nadamo se da će to biti ispravljeno. Srdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[688,"Mate Paić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, pregledom nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, uočio sam da niste uvrstili prometni fakultet smjer P i T za predavanje tehničke kulture u OŠ.  Diplomirani sam inženjer prometa smjer P i T te smatram  da dipl. ing. prometa sa položenim DPPO i stručnim ispitom može kvalitetno i stručno predavati tehnička kultura u OŠ od 5 - 8 razreda. Zaposlen sam u OŠ kao učitelj tehničke kulture i srednjoj školi kao nastavnik stručnih predmeta te smatram da bi se u nacrt trebalo uvrstiti i dipl. ing. prometa smjer PiT. \nU nacrt ste uvrstili profesor tehničkog obrazovanja ali ne i kojeg tehničkog obrazovanja i dali se danas školuju profesori takvog zvanja.\nMoj prijedlog je da i dalje ostane dipl. ing. tehničke strke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[689,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Zašto je profesor politehnike stručan predavati informatiku, a profesor informatike nije stručan predavati tehničku kulturu?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[690,"Ana Stojaković","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, u našim školama rade i dipl.inženjeri (i mag.ing) koji nisu završili samo elektrotehniku. Mislim da bi Tehničku kulturu i dalje trebali predavati i oni koji su završili Metalurški fakultet, Fakultet strojarstva i brodogradnje, kao i srodne fakultete. Ovi fakulteti, uz položene pedagoške kompetencije , itekako daju učitelju kompetencije koje su potrebne u nastavi Tehničke kulture. Slažem se da treba točno definirati da to budu sveučilišta, jer rade učitelji svakakvih struka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[691,"Luka Novaković","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, pregledom nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, uočio sam, nadam se slučajnu, pogrešku. Studirao sam na Odjelu za fiziku, Sveučilišta J.J.Strosmayer u Osijeku smjer FIZIKA I TEHNČKA KULTURA S INFORMATIKO. U navedenom pravilniku ovaj smjera  se ne navodi kod odgovarajuće vrste obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Učitelja s ovakvim smiierom ima stotinjak i većina nas radi već desetak godina pretežno na području Slavonije. Apeliram na ovaj propust u nadi da će ubrzo biti otklonjen.   \nSrdačan pozdra. Luka Novaković, prof.mentor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[692,"Vedran Menđušić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Nedostaje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[693,"Danijel Eskeričić","Članak 5.,\n21. Tehnička kultura","Poštovani, magistar inženjer elektrotehnike smjera elektroenergetika nije naveden kao dovoljna kvalifikacija, a u programu Tehničke kulture je najviše zastupljen. Molim Vas da se to korigira jer bi tako bilo ispravno.\nPS. Smjer Elektronika je ukinut davno, barem u Osijeku.\nHvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[694,"Ante Sudec","Članak 5.,\n22. Tjelesna i zdravstvena kultura","Zaboravili ste diplomu profesor fizičke kulture. Hvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[695,"Katarina Magdić","Članak 5.,\n22. Tjelesna i zdravstvena kultura","Poštovani,\n koliko vidim da svi nastavni predmeti imaju uključene i Diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim programom za pojedini nastavni predmet- Molim uvažiti i našu diplomu Diplomirani učitelj razredne nastave sa pojačanim predmetom iz tjelesne i zdravstvene kulture ili Magistra primarnog obrazovanja sa pojačanim predmetom iz tjelesne i zdravstvene kulture u nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura. \nRadimo na poslovima natavnika tjelesne i zdravstvene kulture sa navedenom diplomom. \nHvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[696,"Milan Lekić","Članak 5.,\n22. Tjelesna i zdravstvena kultura","Potrebno je dodati \"profesor tjelesnog odgoja\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[697,"Saša Korkut","Članak 5.,\n22. Tjelesna i zdravstvena kultura","Potrebno je dodati \"profesor fizičke kulture\".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[698,"Mirjana Horvat","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, podržavajući prethodno navedene komentare o (namjerno ili nenamjerno) izostavljenom nazivu diplomiranog crkvenog glazbenika-profesora crkvene glazbe/mag. crkvene glazbe u Nacrtu pravilnika, iskreno se nadam Vašem uvažavanju tih komentara i uvrštavanju spomenutih naziva u Pravilnik. Diplomirani crkveni glazbenici itekako su kompetentni za glazbeno-pedagoški rad i poučavanje u općeobrazovnim osnovnim i srednjim školama te osnovnim i srednjim glazbenim školama. \ndr. sc. Mirjana Horvat, učiteljica GK u OŠ Brestovec Orehovički i OŠ Belec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[699,"Hrvatsko muzikološko društvo","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Članak 5. st. 23. Glazbena kultura u osnovnim školama \nU nastavi Glazbene kulture apsolutnu prednost valja dati akademski obrazovanim stručnjacima s područja glazbene pedagogije, a druge stupnjevati kako je dolje predloženo.\nPrijedlog:\n5. 23. Glazbena kultura\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni pedagozi mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nmuzikolozi mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točaka a) ili b)\n sveuč. prvost. (bacc.) glazbene pedagogije\n sveuč. prvost. (bacc.) teorije glazbe; sveuč. prvost. (bacc.) glazbene teorije\n diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom Glazbena kultura\n nastavnik glazbene kulture koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[700,"Tina Pajdaš","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Glazbenu kulturu trebaju predavati isključivo stručni profesori, nastavnici ili magistri. Diplomirani učitelji razredne nastave nisu kompetentni za to. Kolegiji koje oni završavaju su na nivou završene osnovne glazbene škole, jednim manjim dijelom dodiruju srednju glazbenu školu i jednim dijelom program glazbene kulture u osnovnoj školi. Prevelika je razlika u znanju i vještinama. Izjednačavanjem profesora glazbene kulture (nastavnika i magistra) s učiteljima razredne nastave poništavate  potpuno studij glazbene kulture ,glazbene pedagogije, teorije glazbe, muzikologije....Diplomirane učitelje razredne nastave treba  maknuti s liste .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[701,"Filip Aver Jelavić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura",".","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[702,"Ana Zlatunić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, kao i ostali kolege diplomirani crkveni glazbenici – profesori crkvene glazbe, smatram da smo nepravedno i, iskreno se nadam, slučajno i nenamjerno izostavljeni iz popisa predavača u osnovnim i srednjim općeobrazovnim školama te osnovnim i srednjim glazbenim školama. Temeljem popisa položenih predmeta smatram da imamo itekako dobre kompetencije za rad u navedenim institucijama. S nadom u pozitivan ishod, srdačno Vas pozdravljam!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[703,"Klub studenata muzikologije \"fusNota\"","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani,\nna početku bismo vam htjeli skrenuti pozornost na nedosljednost i nepreciznost u navođenju akademskih naziva. Potrebno je precizno navesti sve službene akademske nazive koji su se do sada mogli steći na području RH kako nitko s punopravnom stručnom spremom ne bi imao poteškoća pri zapošljavanju.\nNadalje, predloženo stupnjevanje kompetencija smatramo neprimjerenim te predlažemo sljedeće:\na) prednost pri zapošljavanju:\n- glazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\n- glazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\n- kompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\n- dirigenti: mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\n- muzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\n- mag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenik\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točaka a) ili b)\n- sveuč. prvost. (bacc.) glazbene pedagogije\n- sveuč. prvost. (bacc.) teorije glazbe; sveuč. prvost. (bacc.) glazbene teorije\n- diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom Glazbena kultura\n- nastavnik glazbene kulture koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[704,"Katarina Margetić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","S radnim iskustvom u glazbenoj školi na mjestu učitelja harmonike te na mjestu korepetitora i osam godina radnog iskustva u osnovnoj školi na mjestu učitelja glazbene kulture, smatram da prof. crkvene glazbe mogu i trebaju predavati glazbenu kulturu u osnovnim školama jer su prema stečenom znanju i položenim ispitima kompetentni za obavljanje posla učitelja glazbene kulture. Bilo bi lijepo pogledati dugogodišnje rezultate svih zaposlenih na mjestu učitelja glazbene kulture i na temelju učinjenoga oblikovati nova radna mjesta. Vjerujem da bi u osnovnim školama te glazbenim školama bilo mjesta za sve akademski obrazovane glazbenike. Zahvaljujem. Katarina Margetić, voditelj županijskog vijeća Virovitičko-podravske županije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[705,"Marijo Ožaković","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Zaista velika degradacija. Upravo sam poslao svoje mišljenje  i na 24 sata u pismu. Očekivao sam bolje razumijevanje od nove vlade, a ovo što su sad napravili profesorima crkvene glazbe je totalni režimizam. Ja jesam po struci instrumentalist, ali po svemu sudeći da sad nema više ni smisla davati komentar i tražiti da se i nas izjednači s ostalim strukama u pravilniku odn. zakonu o stručnim spremama kad su iz pravilnika izbacili profesore crkvene glazbe. Jer kad netko tko nije završio ni dana ni osnovne ni srednje glazbene naobrazbe i ima završen studij učitelja RN s pojačanim predmetom glazbena kultura, stoji kao stručnjak iznad profesora crkvene glazbe ili profesora violine, trube, glasovira i sl., o tome očito više ne treba raspravljati. Po tome se vidi kamo naše školstvo ide i na što je spala naša glazbena kultura u osnovnim školama. Nemam ništa protiv svojih kolega muzikologa, glazbenih pedagoga i sl., ali uvjerio sam se da mnogi učitelji, koji su polazili pedagoške akademije 90-ih godina prošlog stoljeća, ne znaju odsvirati niti jedan ton na bilo kojem glazbalu, a sviranje je sastavni i glavni dio glazbene naobrazbe u OŠ. Najlakše je pustiti inegrirane CD i ostale medije i pustiti učenike da sami hvataju intonaciju i bore se s pretjerano glasnim reprodukcijama. To čine mnogi učitelji razredne nastave, a pogotovo oni koji su upisivali pojačani predmet jer na pedagoškoj akademiji nisu stekli dovoljno znanja kao što je to slučaj s polaznicima instituta ili muzičke akademije. I zašto su onda oni u istom rangu s nama, zbog čega smo mi \"gulili\" 4-6 godina kad smo sve to mogli i bez osnovne i srednje glazbene škole završiti u dvije? Smatram da su, prema količini gradiva koje se radi u osnovnim školama, i instrumentalisti profesori stručniji od njih jer smo i mi imali solfeggio, harmoniju, povijest glazbe itd., a što je najvažnije direktno smo vezani za skupno muziciranje kao najvažniji faktor glazbenog obrazovanja u OŠ. Apeliram na stručnjake u sastavljanju pravilnika da ga još jednom promotre i po mogućnosti izmijene te vrate profesorima crkvene glazbe njihov status, a isto tako da daju i nama instrumentalistima profesorima mogućnost pri zapošljavanju u osnovnim školama jer nam je zaista velika težina naći posao u glazbenim školama koje su već popunjene kadrovima. Hvala!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[706,"Ana Janković","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Apsurdno je da su u Nacrtu novog Pravilnika profesori crkvene glazbe izostavljeni sa popisa zanimanja koja mogu u osnovnim školama predavati glazbenu kulturu. Uzevši u obzir širinu naobrazbe i izrazito zahtjevan studij njihove kompetencije su neupitne što pokazuju brojni diplomirani profesori crkvene glazbe kroz svoj višegodišnji rad. Iskreno se nadam da je riječ o slučajnom izostavljanju te da će propust biti ispravljen.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[707,"SANJA KIŠ ŽUVELA","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","5. 23. Glazbena kultura\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni pedagozi mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nmuzikolozi mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nmag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenik\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točaka a) ili b)\n sveuč. prvost. (bacc.) glazbene pedagogije\n sveuč. prvost. (bacc.) teorije glazbe; sveuč. prvost. (bacc.) glazbene teorije\n diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom Glazbena kultura\n nastavnik glazbene kulture koji je diplomirao do 7. siječnja 1991. godine","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[708,"Matea Petrić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Kao diplomirani crkveni glazbenik radim u osnovnoj školi već godinama te me kao i mnoge kolege zabrinjava činjenica da naš status namjerno ili nadam se nenamjerno nije do kraja razjašnjen. Vjerujem da će se ovaj previd brzo razjasniti. Mislim da bi mi trebalo ovdje previše mjesta kako bi napisala što smo sve kolege diplomirani crkveni glazbenici unazad 20 i više godina napravili na području svih županija u Hrvatskoj. Vjerujem da možemo napraviti još više i u srednjim školama. Pozdrav svim kolegama i kolegicama\nMatea Petrić OŠ K.Š. Đalskog Donja Zelina","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[709,"Sandra Crnogorac","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Temeljem uvida u novi prijedlog Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu, izražavam svoje duboko razočaranje, nevjericu i neslaganje sa člankom 105. stavka 6. točke a) Zakona, u kojem stoji da nastavu glazbene kulture u osnovnoj školi više ne može izvoditi profesor crkvene glazbe. Naime, od kuda je došla ideja da se nakon dvadeset godina važećeg Pravilnika (NN br. 47/1996. i 56/2001.), iz čistog mira i prethodne najave iz osnovne škole kao stručni kadar izbace profesori crkvene glazbe. Dvadeset godina smo bili stručni i kompetentni, a sad odjednom više nismo. Ne znam tko je tu lud??\nKao profesor crkvene glazbe, sa položenim stručnim ispitom, 11 godina staža rada u osnovnoj školi, razredništva, vođenja  dječjeg zbora, udaraljkaške grupe, vođenja zbora djelatnika OŠ Poliklinike Suvag, položenim verbotonalnim seminarom za rad s djecom oštećenog sluha i govora, pisanjem recenzije i priručnika za 7. razred za glazbenu kulturu u izdanju ŠK, te koautorstvo u izdavanju najnovije knjige \"Vrtuljak igara\" u izdanju ŠK, te međunarodnim nagradama sa MPZ \"Nada\" i izdavanjem kompaktne ploče, nisam više stručna i poželjna u ovom novom pravilniku. DOISTA NE RAZUMIJEM GDJE JE NESTALA MOJA KOMPETENCIJA ZA RAD SA DJECOM U OSNOVNOJ ŠKOLI???\nNadam se da će se ovaj previd bio on slučajan ili namjeran ispraviti. \nS poštovanjem, Sandra Crnogorac, profesor crkvene glazbe","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[710,"Sandra Ivančić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, \nmišljenja sam da se učitelji razredne nastave s pojačanom metodikom Glazbene kulture nikako ne bi smjeli izjednačavati sa predmetnim učiteljima/nastavnicima GK/GU. Razlog tome je vrlo jednostavan i jasan: budući da se za upis na učiteljski studij ne traži nikakav prijemni ispit niti provjera sluha kandidata, upitno je mogu li takvi kandidati (budući učitelji) uopće steći kompetencije za izvođenje nastave Glazbene kulture čak i u razrednoj nastavi. Stoga ih nikako ne bi trebalo izjednačavati s predmetnim nastavnicima GK/GU.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[711,"Ružica Rašpolić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Mišljenja sam da „diplomirani crkveni glazbenik-profesor crkvene glazbe“ i  „magistar crkvene glazbe-glazbene pedagogije“ podjednako predstavljaju dio sustava osnovne glazbene naobrazbe. Oba navedena profila  glazbenika tijekom svog studija bivaju oblikovani, kako glazbeno reproduktivno, tako i kroz opsežnu skupinu pedagoško – didaktičko – metodičke skupine sveučilišnih predmeta. \nŠto se tiče problematike razredne nastave sa pojačanim programom iz Glazbene umjenosti, mišljena sam da takvi diplomirani nastavnici doista ne bi smjeli imati primarnu kompetenciju za nastavu glazbene umjetnosti, pogotovo ne u višim razredima osnovne škole, kao i na srednjim školama. Razlog je vrlo jednostavan. Pri upisu na studije Razredne nastave, kandidat ne pristupa razredbenom postupku, a od istog se ne traži da ima razvijen unutarnji sluh. Ukoliko mu zakon omogućuje da (i pod tim okolnostima) upiše studij – isti mu osigurava pravo da taj studij i završi. A nastavnik iz predmeta Glazbena umjetnost koji ne posjeduje glazbeni sluh, realno gledano, nije uopće poveziv sa bilo kakvom nastavom glazbe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[712,"Klaudija Vidović","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, kao voditeljica ŽSV-a učitelja glazbene kulture Međimurske županije, imam potrebu a smatram i svojom dužnošću, izreći svoj stav glede izostavljanja  Diplomiranih crkvenih glazbenika iz ovog prijedloga Pravilnika. Pridružujem se svim kolegama koji kao i ja jedino mogu misliti i nadati se da se radi o slučajnoj pogrešci, a nikako namjernoj. Profesori crkvene glazbe su visoko glazbeno školovane i samim time itekako kompetentne osobe za obavljanje svih poslova glede  Glazbene kulture u osnovnim, pa tako i  Glazbene umjetnosti u srednjim školama. Molim sve cijenjene ljude koji su na poziciji da mogu  ispravno postavljati stvari glede obrazovanja i stručnosti da poslušaju i čuju komentare mojih kolega glazbenika, ( profesora crkvene glazbe) koji ovdje iznose svoje stavove, mišljenja i ispravno reagiraju pitajući:  \"Zašto i njih  nema u novom pravilniku??\"  Vjerujem i nadam se  da je ovo samo mala omaška  koja se dogodila slučajno i koja će nakon ove javne rasprave biti ispravljena. Srdačno i sa štovanjem, Klaudija Vidović, OŠ Jože Horvata Kotoriba","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[713,"Lahorka Miler","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Smatram da je došlo do propusta  te predlažem da se Pravilnik o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja, stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu dopuni slijedećim izmjenama: \n23. Glazbena kultura \nSukladno čl. 105. Stavak 6. točke a) Zakona:\n- diplomirani crkveni glazbenik \nčl. 6 Srednje škole - za nastavnika glazbene umjetnosti \n- diplomirani crkveni glazbenik \nčl. 9 Glazbene i plesne škole - za nastavnika predmeta \n8) Solfeggio - diplomirani crkveni glazbenik \n9) Glasovir - diplomirani crkveni glazbenik \n10) Korepeticija - diplomirani crkveni glazbenik \n12) Glazbena umjetnost - diplomirani crkveni glazbenik \nOsnovne glazbene škole \n1) Solfeggio - diplomirani crkveni glazbenik \n2) Teorija glazbe - diplomirani crkveni glazbenik \n3) Glasovir - diplomirani crkveni glazbenik \n21) Skupno muziciranje - diplomirani crkveni glazbenik \n22) Korepeticija - diplomirani crkveni glazbenik \nSrednje plesne škole \n9)  Glasovir  – diplomirani crkveni glazbenik\n10) Korepeticija – diplomirani crkveni glazbenik\n13) Glazbena umjetnost - diplomirani crkveni glazbenik \nSrednje glazbene škole: \n1) Glazbena umjetnost - diplomirani crkveni glazbenik \n5) Povijest glazbe - diplomirani crkveni glazbenik \n8) Dirigiranje - diplomirani crkveni glazbenik\nS poštovanjem,\nLahorka Miler","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[714,"Dubravka Vukovarac","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Ne znam radi li se o slučajnosti,ali je zapravo vrlo simptomatično kako se netko iz nekog ureda može zaigrati zapravo osnovnim ljudskim pravom,a to je pravo na rad.Završetkom studija na Institutu za crkvenu glazbu,stažiranjem i polaganjem stručnoga ispita,kao i stalnim usavršavanjem, mi crkveni glazbenici smo itekako kompetentni u poslovima koje obavljamo,od rada na fakultetima,srednjim školama kao neki od mojih kolega,posebnim ustanovama ,poput ustanove \"Vinko Bek\" ili poput mene koja već 16 godina naporno radim u dvjema osnovnim školama.Mislim da svi mi imamo pravo znati koja je to osoba,imenom i prezimenom,ili neka stručna komisija to učinila i dovela u pitanje našu stručnost i naše pravo na rad koje po zakonu imamo.Mislim da to ne bi trebao biti problem u ovako transparentnoj državi.Pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[715,"GŠ Josipa Hatzea","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Brisati:\ndiplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulturom\nDodati:\nmagistar muzike – dirigent\nmagistar muzike - kompozitor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[716,"Krunoslav Lajtman","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, na poslovima učitelja glazbene kulture u osnovnim školama, na neodređeno i već godinama,  rade profesori crkvene glazbe, a sukladno odredbama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.). Navedeno zvanje nije navedeno u ovom Nacrtu Pravilnika. Bez obzira na to radi li se o slučajnom ili namjernom propustu, argumentirano tražimo da se ispravi isti uvrštavanjem našeg zvanja u Pravilnik. S poštovanjem, Krunoslav Lajtman, diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[717,"Adam Vidović","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Podržavam sve koji se zalažu da diplomirani crkveni glazbenici i dalje ostanu stručni kadar za učitelje glazbene kulture u osnovnoj školi. Ne znam radi li se o slučajnom propustu  (njem. Schlamperei) ili namjernom izostavljanju. U oba slučaja bilo bi lijepo doznati tko stoji iza toga i da za sve eventualne promjene u odnosu na dosadašnji Pravilnik dobijemo objašnjenje. Javna rasprava ima smisla samo ako se vide argumenti s obje strane i ako se zna tko ih iznosi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[718,"Lući Vrtodušić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani,\nČitajući vaš Nacrt prijedloga za rad u osnovnoj školi stječe se dojam nelogičnosti oko kadra koji je stručan za rad u istoj.Bivši i sadašnji studenti Instituta za crvenu glazbu su itekako stručne osobe kojim se omogućilo polaganje stručnog ispita.Ovim nacrtom se naše zvanje i znanje degradira ,te lijepo molim da se uzme u obzir budućnost generacija svih kolega i da se ispravi očito nenamjerna pogreška.\nPozdrav,Lući Vrtodušić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[719,"JOSIPA KRALJIĆ","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Slučajan propust ili ne, važno je da Diplomirani crkveni glazbenik bude uvršten u Nacrt prijedloga za rad u osnovnoj školi, također u plesnoj ili baletnoj školi. Za sada  četiri profesora Crkvene glazbe rade na Učiteljskim fakultetima, neki i s doktoratom iz Glazbene pedagogije. Također  i u Baletnoj školi, gdje je za našu dragu kolegicu donesen Presedan da se u natječaj za rad na neodređeno vrijeme uvede i  dipl.Crkveni glazbenik.\nSve to ide u prilog profesorima crkvene glazbe i govori o njihovim kompetencijama\n za rad u osnovnim i drugim školama.  \nJoš da napomenem (vidim da se vodi velika rasprava o tome), studij razredne nastave s pojačanim predmetom Glazbena kultura ne postoji već godinama (barem ne u Zagrebu) pa nije jasno kako se našao u Nacrtu prijedloga,\na profesor crkvene glazbe izostavljen.\nMolim mjerodavne da  svakako razmisle i isprave učinjenu pogrešku.\nSrdačan pozdrav,\nJosipa Kraljić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[720,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","NADOPUNA\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Glazbena kultura","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[721,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani, uočili smo da u članku 5. kod predmeta Glazbena kultura nedostaje zvanje profesor crkvene glazbe. Prema još uvijek važećim Pravilnicima osobe s navedenim zvanjem stručne su obavljati posao učitelja glazbene kulture pa tražimo da tako ostane i u novom Pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[722,"Mirna Grgec-Pajić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Hvala svima na pokrenutoj raspravi u vezi statusa diplomiranog crkvenog glazbenika-profesora crkvene glazbe. Nejasno je zašto je to zanimanje u Nacrtu nestalo s popisa. Stvarno se nadam da je riječ o slučajnom propustu. Molim mjerodavne da razmotre sve navedene komentare i iznesene činjenice i da će vratiti to zanimanje na popis onih koji mogu predavati glazbenu kulturu u osnovnog školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[723,"Jelena Ivaci","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Pridružujem se navedenim komentarima i primjedbama vezano uz izostavljanje zvanja diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe u prijedlogu novog Pravilnika uz iskrenu nadu da je riječ o slučajnom propustu te da će mjerodavni i odgovorni uzeti u razmatranje navedene primjedbe i argumente te ostaviti trenutno važeću odredbu prema kojoj će diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe i u buduće imati zakonsko pravo rada kao učitelj glazbene kulture u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[724,"Maruša Bartolić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Primijetili smo da je u prijedlogu novog Pravilnika izostavljeno zvanje diplomiranog crkvenog glazbenika - profesora crkvene glazbe. Vjerujem da se radi o nenamjernom propustu, stoga, odgovorne pozivamo da razmotre ovdje (niže) navedene primjedbe i komentare kolegica i kolega vezano uz zvanje diplomiranog crkvenog glazbenika - profesora crkvene glazbe kao kompetentne struke u provođenju nastave glazbene kulture kako je aktualnim Pravilnikom određeno.\nProfesor crkvene glazbe tijekom studija uz stručne glazbene predmete sluša i polaže pedagoško psihološku grupu predmeta (npr. također uz metodiku glazbene nastave ima i metodiku glasovira), odrađuje hospitacije, ogledne satove nastave, a po završetku studija i stažiranja polaže stručni ispit kojim stječe zvanje učitelj glazbene kulture. \nNadalje, studij crkvene glazbe upisuje se uspješnim polaganjem razredbenog ispita kojeg nije moguće položiti bez prethodnoga glazbenoga obrazovanja, tako da su diplomirani crkveni glazbenici uglavnom već stekli titulu i nastavnika npr. nekog glazbala (glasovir) kroz srednjoškolsko glazbeno obrazovanje (ako su primjerice instrumentalisti u srednjoj glazbenoj školi). Sve ovo napominjem kako bi se usporedilo predložene kvalifikacije i zvanja u prijedlogu novog Pravilnika. \nU ovoj je raspravi ukazano na propuste u prijedlogu novoga Pravilnika i jednako se tako argumentirano htjelo skrenuti pozornost na kvalificiranost struke koju se izostavilo, stoga još jednom molim odgovorne da se svi ovi prijedlozi i primjedbe razmotre i uvaže na obostrano zadovoljstvo. Srdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[725,"Boris Vidović","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Pitamo mjerodavne po kojim su stručno-glazbenim i pedagoškim kriterijima odstranjeni profesori crkvene glazbe za rad u Osnovnim školama, a npr. učitelji razredne nastave s pojačanom glazbenom kulturom, koji imaju kvantitativno znatno manji broj kolegija i sati, to mogu obavljati?\nUmjesto povećavanje kompetencija učitelja glazbene kulture u primarnom obrazovanju, ovdje je na djelu davanje prednosti  učitelja s manjim kompetencijama u odnosu na one s višim!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[726,"vesna 1kutnar","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","\"Diplomirani crkveni glazbenik\", kao i \"magistar crkvene glazbe-glazbene pedagogije\" po svojim izlaznim kompetencijama ničim ne zaostaje u kompetencijama magistra glazbene pedagogije. Vjerujem da je do izostavljanja ovog naziva visokoškolskog obrazovanja \"diplomirani crkveni glazbenik\" u Nacrtu Pravilnika  došlo omaškom i slučajno.Edukacija crkvenog glazbenika koji u 4 godine izuzetno napornog i opterećenog studija,(predmetima i bodovima), svira dva instrumenta i orgulje i klavir uz sve teoretske predmete, crkvene predmete  i predmete glazbene pedagogije kao i na Muzičkoj akademiji, te na 5.oj godini završava studij na MA ili na ICG u, podržava visoke izlazne kompetencije zasigurno dostatne za vođenje predmeta Glazbena kultura u osnovnoj školi. (Ovo obrazovanje studentima daje unutar zvanja kompletnog \"glazbenika kantora\"  kompetencije za vođenje pjevačkih zborova i različitih ansambala, za korepetitorsku pratnju dječjih zborova, za dirigiranje, za  postavu glasa, znanje o teoriji glazbe, harmoniji, polifoniji, transpoziciji i prilagodbi dječjih pjesama , za tumačenje povijesti glazbe i slušnog prepoznavanja glazbene umjetnosti u osnovnoj školi.)\nDiplomirani crkveni glazbenik i magistar crkvene glazbe-glazbene pedagogije  bi trebao biti naveden zajedno sa zvanjima  muzikologa, teoretičarima i glazbenim pedagozima.\nVjerujem da će se ovaj propust izostavljanja ovog specifičnog akademskog  zvanja ipak ispraviti na radost mnogih budućih i sadašnjih vrijednih diplomiranih i zaposlenih generacija crkvenih glazbenika .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[727,"jasna jegić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","• Dakle po struci sam diplomirani crkveni glazbenik s položenim stručnim ispitom i 15 godina staža. rada u osnovnoj školi (održavanje nastave glazbene kulture od 4. do 8. razreda, razredništvo , vodim dječji pjevački zbor nižeg školskog uzrasta od 1-4. razreda,i dječji pjevački zbor višeg školskog uzrasata, te izvannastavnu aktivnost sviranje synthesizera) . Napisala sam udžbenik za 8. razred osnovne škole iz glazbene kulture, bila sam uspješna mentorica kolegi koji je položio stručni ispit za učitelja glazbene kulture, sudjelujem na svim priredbama i projektnim danima u svojoj školi, organizirala sam i sudjelovala s dječjim zborovima u školi na Božićnim koncertima (gdje sam okupljala i druge zborove) tijekom 7 godina, te sam sudjelovala sa školskim zborovima na smotri zborova grada Velike Gorice i na dva osmijeh festa gdje je moj dječji zbor bio podrška djeci s teškoćama u razvoju. Sdjecom iz redovitih razrednih odjela nastupila sam na folklornom festivalčiću „Naše kolo veliko“ dva puta. Bila sam članica HKD Braće Radića i vodila jedno vrijeme i pjevačke probe Folklornoj družini Jurjaši, te sam s njima nastupala plešući i pjevajući koreografije.\n• Godinama se redovito usavršavam prema svim postojećim programima usavršavanja Agencije za odgoj i obrazovanje.\n• Održala sam dva predavanja - radionice na ŽSV – u učiteljima glazbene kulture.\n• Godinu dana sam se usavršavala na vokalnoj akademiji HUZ.\n•  Sa svim zadanim aktivnostima i projektima se uspješno nosim.\n•  Pored toga sviram orgulje i korepetiram mješoviti pjevački zbor u župi sv. Križa u Sigetu u Zagrebu, koji ujedno na pjevačkoj probi nedjeljom pripremam za nastup na misi u 10 sati.\n•  Usavršavala sam se iz područja muzikoterapije te 6 godina radim kao muzikoterapeut u udruzi Osmijeh i u Udruzi za Sindrom Down Zagreb. Polazila sam četverogodišnju edukaciju na Engleskom jeziku iz DMP terapeutistike i stala na drugoj godini.  Dakle doista ne razumijem u čemu je moja kompetencija za predavanje glazbene kulture u osnovnoj školi manja u odnosu na navedena zanimanja  prema: NACRTU PRAVILNIKA O ODGOVARAJUĆOJ VRSTI OBRAZOVANJA UČITELJA, NASTAVNIKA, ODGAJATELJA I STRUČNIH SURADNIKA U ŠKOLSKOJ USTANOVI I UČENIČKOM DOMU.\nDakle moja struka nažalost vidljivo nedostaje u ovom nacrtu pravilnika za koji je otvorena ova javna rasprava.\nS poštovanjem Jasna Jegić, diplomirani crkveni glazbenik (učitelj glazbene kulture)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[728,"RENATA BARAC","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Slažem se s komentarom da u novom Pravilniku treba stajati da u osnovnoj školi glazbenu kulturu može predavati profesor crkvene glazbe, kao što piše u važećem Pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[729,"Bosiljka Pavlović","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Prema trenutno važećem Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) glazbenu kulturu u osnovnoj školi može predavati diplomirani crkveni glazbenik. Prema mom mišljenju, to zvanje bi trebalo ostaviti u novom Pravilniku, a tako ne stoji u Nacrtu. Osobe koje su diplomirale na Institutu za crkvenu glazbu pri Katoličkom bogoslovnom fakultetu imale su, uz dodatni crkvenoglazbeni sadržaj, gotovo identičan program kao studenti nekadašnjeg Odsjeka za glazbenu kulturu (danas glazbenu pedagogiju) na Muzičkoj akademiji, hospitirale su i održavale ogledne satove u osnovnim školama (na nastavi solfeggia i glazbene kulture), položile su stručni ispit iz glazbene kulture, a većina njih već godinama rade kao učitelji glazbene kulture u osnovnoj školi te se stručno usavršavaju. Ovim nacrtom Pravilnika te osobe se više ne bi mogle javljati na nove natječaje, ukoliko bi došlo do smanjenja broja sati ili ako bi se morale ili htjele preseliti na drugo radno mjesto. Ovaj pravilnik bi trebao jednostavno ostaviti trenutno važeću odredbu po kojoj su i diplomirani crkveni glazbenici stručni za predavanje predmeta glazbena kultura ili odrediti da svi koji su zakonski stekli pravo rada u školi i položili stručni ispit do dana stupanja na snagu novog pravilnika ostvaruju sva prava vezana uz nova zaposlenja. Ne bih željela vjerovati da je profesorima crkvene glazbe uskraćeno pravo predavanja glazbene kulture u školama samo zato jer im u nazivu zanimanja stoji pridjev crkvene.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[730,"Slavica Dvoraček","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Neki kolege tvrde da se ne može znati kolika je zapravo razlika u edukaciji na različitim studijima. Međutim, u dosadašnjem radu sam više puta davala instrukcije studentima Učiteljske akademije kojima je često baš najviše problema stvarao ispit iz sviranja, odnosno pjevanja i sviranja istovremeno. Stoga argumentirano tvrdim da nastavu glazbene kulture uopće ne mogu predavati diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture. Malo je takvih učitelja koji su prije tog studija išli u glazbenu školu, a i to je sporadično s kakvim uspjehom su je završili. Pa i u nižim razredima (1. - 3.) izbjegavaju svirati pratnju pjesmama, već se drže snimljenih matrica, a tako nastava glazbene kulture ne može funkcionirati! Nastavnik mora biti spretan u sviranju, a po potrebi i trenutnom transponiranju pjesama u tonalitete koji učenicima više odgovaraju (ovisno o sastavu razreda i dobu dana - rano ujutro je teško pjevati jako visoko), da ne govorimo o kompetencijama za vođenje pjevačkih zborova, različitih ansambala, aranžiranja, skladanja... Po struci sam profesor teoretskih glazbenih predmeta (1.b odsjek na Muzičkoj akademiji u Zagrebu) te smatram da puno veću prednost treba imati kompozitor (1.a odsjek Muzičke akademije), muzikolog, dirigent... Slažem se da netko može biti pedagoški jako kompetentan, ali opseg znanja potreban za ovaj, nažalost često i marginaliziran predmet, daleko je veći.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[731,"Vlatka Vasik Šoufek","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Poštovani,\nmislim da nacrt nije dobro napisan za učitelje Tehničke kulture. Zašto osoba koja je tehničke struke  VSS s položenim pedagoškim kompetencijama ne može biti učitelj Tehničke kulture? Što kada osoba tehničke struke postane tehnološki višak, s obzirom na satnicu, 1 sat tjedno, i po novom nacrtu ne će moći tražiti posao do pune satnice jer nije stručna?!\nZar osoba koja je tehničke struke nije odslušala predmete koji su srodni Tehničkoj kulturi?  Zašto samo Elektrotehnike? U Tehničkoj kulturi radi 90% učitelja tehničke struke. \nOvaj nacrt je stvarno razočaravajući.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[732,"Sandra Milotić Macan","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Smatram da  diplomirani učitelj razredne nastave s POJAČANIM  predmetom glazbena kultura s razlogom  NE MOŽE predavati glazbenu kulturu kao PREDMETNI UČITELJ.\nBudimo realni, ako učitelj razredne nastave, koji ima pojačani bilo koji predmet kojeg tek malo bolje poznaje od učitelja razredne nastave bez pojačanog istog predmeta, može izvoditi predmetnu nastavu, zašto onda učitelji predmetne nastave ne bi mogli izvoditi razrednu nastavu? Zašto PROFESOR GLAZBENE KULTURE ne može predavati  glazbenu kulturu U RAZREDNOJ NASTAVI?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[733,"Slavica Kelemen","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture ne mora na maturi imati položen izborni predmet glazbene umjetnosti. Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture ne mora imati završenu osnovnu ni srednju glazbenu školu. Prijemno testiranje za upis na učiteljske fakultete ima testiranje samo minimalnog općeg znanja iz glazbe. Takvi kriteriji ne mogu konkurirati stručnosti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[734,"NERA ĐONLIĆ","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Učitelji s pojačanim predmetom Glazbena kultura NIKAKO ne mogu biti izjednačeni s Glazbenim pedagozima. Jednostavno ne zadovoljavaju potrebnu razinu stručnosti za kvalitetan nastavni proces u predmetnoj nastavi Glazbene kulture (tu su osim pjevanja i sviranje, vođenje raznih instrumentalnih i pjevačkih sastava, aranžiranje za iste...). Razumijem potrebe malih sredina gdje je dobrodošao bilo kakav kadar stručniji od lokalnih svirača, zato učiteljima s pojačanim predmetom treba biti omogućeno da rade u predmetnoj nastavi, ali tek ukoliko se nitko stručniji ne javi. Dakle, na zadnjem su mjestu. Druga stvar: dirigenti i kompozitori su nepravedno zapostavljeni, obzirom na koncepciju studija trebali biti navedeni u b dijelu zajedno s muzikolozima i teoretičarima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[735,"Dina Bušić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Muzikolozi imaju izvrsno osmišljen program koji je, usudila bih se reći najcjelovitiji na Akademiji. Oni koji izaberu pedagoške predmete imaju ih izuzetno jako pokrivene - poput profesora glazbene kulture te su obvezni odlaziti na hospitacije u škole (osnovne i srednje). Isto tako, solfeggio, harmonija, polifonija, harmonija na klaviru itd. na razini su gotovo identičnoj kao i za teoretičare. Naime, muzikolog polaže identični prijemni ispit kao teoretičar za harmoniju i polifoniju (polagala sam samo jednom za muzikologiju i teoriju - zadaci su isti). Uz sve to na izuzetno visokoj razini radi se na povijesti glazbe s cijelim nizom predmeta... Muzikolog u Hrvatskoj nije isto što i npr. profesor likovne umjetnosti. Muzikolog je u Hrvatskoj itekako praktični glazbenik, a ne samo povjesničar glazbe i stoga, osim što je najkompetentniji kao predavač u srednjim školama, on je ne samo kompetentan, već iznadprosječno osposobljen za rad s djecom  u osnovnim školama. O učiteljima s pojačanim glazbenim već su drugi komentatori napisali svoje s čime se u potpunosti slažem. Dodala bih da učitelj s pojačanim glazbenim ne može biti u ikakvoj vrsti konkurencije s onima koji su diplomirali na muzičkim akademijama (bilo teoriju, muzikologiju ili su profesori glazbene kulture), a kamoli imati prednost!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[736,"Igor Vlajnić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Baš se veselim što je učitelj razredne nastave kompetentan, a dirigent, recimo, nije. To je baš zanimljivo. Posebno ako slušamo pedagoški modul. Ali, to je moje mišljenje. Teško se izboriti kad završiš studij u kojem se prima 1-2 studenta godišnje, a ne 30 pa nema kritične mase.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[737,"Jana Bosanac","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","U potpunosti se slažem da učitelj razredne nastave sa pojačanim glazbenim NE MOŽE imati prednost pred muzikolozima. Muzikolozi prolaze skoro jednako glazbeno obrazovanje kao profesori teoretskih glazbenih predmeta i potpuno je nerealno da netko tko je \"pojačan\" glazbenim na pedagoškoj akademiji može jednako kvalitetno raditi ovaj posao kao netko tko se glazbom bavi cijeli život. Učitelj razredne nastave s pojačanim glazbenim bi trebao biti na zadnjem mjestu kao opcija ako nema druge...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[738,"Kristina Lučić Andrijanić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Slažem se prijašnjim komentarima. Diplomirani učitelj s pojačanim glazbenim može biti jedino na zadnjem mjestu i ne može imati prednost pred onima kojima je glazba struka!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[739,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[740,"NIKOLA LOVRINIĆ","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Kako diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture može imati prednost pred jednim muzikologom ili magistrom glazbene teorije? Ovo doista nema smisla. Upravo bi ovo pod b) trebalo staviti po a).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[741,"DARKO ĐEKIĆ","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glazbene kulture i nije zamišljen da vodi nastavu u višim razredima, dakle od 4.-8., već da je bolje educiran za nastavu glazbene kulture u prva tri razreda. Po toj stručnoj spremi kandidat nije osposobljen za sviranje glazbala po zahtjevima i potrebi predmeta u višim razredima, niti je metodički osposobljen za održavanje nastave!!  Po toj stručnoj spremi,  protivnik sam da održavaju nastavu glazbene kulture od 4.-8.razreda. Za to imamo poseban studij glazbene pedagogije!!!! ( najbolje da upišemo svi razrednu nastavu sa pojačanom matematikom, i vodimo nastavu matematike u osnovnoj i srednjoj školi, a isto možemo i sa tjelesnim:....)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[742,"Igor Cecić","Članak 5.,\n23. Glazbena kultura","Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim predmetom glagbene kulture - što je to??? Iz iskustva znam da su takve osobe većinom nesposobne izvoditi nastavu glazbene kulture na zadanom nivou, vrlo često ne mogu ili ne znaju svirati instrumente s tipkama, čak ni melodiju, a kamo li harmonijsku pratnju; kad se uz to uzme u obzir da se, uzmimo za primjer zadarsko Sveučilište, za upis na studij Razredne nastave ne vrši testiranje glazbenih sposobnosti kandidata, ispada da svatko tko imalo zna pjevati postaje kandidat za pojačani glazbeni (a možda ni to nije uvjet). Stoga, moje mišljenje - NE!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[743,"Ana Rendulić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Stručni suradnik knjižničar\nPoštovani, \nkao magistra informatologije i diplomirana knjižničarka koja je položila stručni ispit za stručnog suradnika knjižničara pri Agenciji za odgoj i obrazovanje te dopunski stručni ispit za diplomiranog knjižničara pri Ministarstvu kulture smatram da bi moj akademski naziv, kao i nazive drugih akreditiranih studijskih programa koji su temeljno knjižničarski trebalo uvrstiti u tablicu. Smatram da bi na natječajima za posao moji kolege trebali biti ravnopravno razmotreni za radno mjesto stručnog suradnika knjižničara zajedno s ostalima kojima se u akademskim nazivima pojavljuje knjižničarstvo te dobiti priliku za stjecanje radnog staža potrebnog za pristupanje stručnom ispitu (uz uvjet PPDMI). Također bih naglasila kako se uvjeti za zaposlenje knjižničara trebaju uskladiti s Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14).  Važniji je dio druga natuknica  kojom se izričito govori da bilo tko tko nije kvalificiran, uz jedini uvjet da ima visoku stručnu spremu, može biti zaposlen na radno mjesto stručnog suradnika knjižničara te mu se daje rok od tri godine nakon zaposlenja za završetak studijskog programa koji traje najviše dvije godine. To ostavlja mjesto manipulacijama pri zapošljavanju te uskraćuje prava kvalificiranima. Takve odredbe dovode u pitanje opstanak same profesije. Ako je knjižničarstvo jedina struka u kojoj je dopustivo zapošljavati nekvalificirane osobe, možda bi se studijski programi koji osposobljavaju knjižničare trebali ugasiti ili obrazovati ljude samo prema potrebi, nakon što se već zaposle. Nadam se ipak da do toga neće doći i da će se spomenuta natuknica izbaciti iz Pravilnika.\nLijep pozdrav,\nAna Rendulić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[744,"Senka Polegubić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Poštovani u pravilniku u čl. 5 toć 24 pod A u kojem se definira  izvoditelj nastave Likovne kulture, izostavljen je naziv MAGISTAR EDUKACIJE POVIJESTI UMJETNOSTI, a isti stručni profil u svom obrazovanju ima grupu pedagoških kolegija kojima ostvaruje kompetencije za izvođenje nastavnog procesa likovne kulture.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[745,"Jelena Batur ","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Dio pravilnika koji se odnosi na: ''završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja'' smatram da je potrebno maknuti iz pravilnika. Pravilnik kao takav omalovažava struku nas ili knjižničara ili informacijskih stručnjaka koji smo uložili pet godina rada. Smatram da nakon pet godina studija na Informacijskim znanostima, smjer knjižničarstva zaslužujemo prednost pri zapošljavanju. Danas svjedočimo slučajevima gdje se zapošljavaju nestručne osobe uz uvijet da se naknadno obrazuju za zvanje knjižničara.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[746,"Mario Kuzman","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Poštovani,\n\nNa popis zvanja potrebnih za rad u knjižnicama osnovnih škola (stručni suradnik knjižničar) nužno je uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije te zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije. Studenti koji završe preddiplomski studij Informatologije i diplomski studij Informatologije ili dvopredmetni diplomski studij Informatoglogije i informacijske tehnologije na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku u potpunosti su obrazovani za rad u školskoj knjižnici te imaju potrebne formalne uvjete (najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva) propisane Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14).\n\nTakođer treba izbaciti dio koji govori \"- završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.\".\n\nZbog čega obrazujemo stručnjake ako svatko tko završi bilo koji studij može upisati tečaj knjižničarstva od 6 mjeseci i smatrati ga jednako profesionalnim kao oni koji su studirali knjižničarstvo i/ili informacijske znanosti 3 ili 5 godina? Tako možemo onda uvesti i tečaj za doktore, gdje ćemo svi pozavršavati ekonomiju, a onda se zaposliti u bolnici i u roku od 3 godine završiti tečaj medicine u trajanju od 6 mjeseci i biti jednaki u zvanju kao i oni koji su studirali medicinu 5 ili više godina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[747,"Dajana Rados","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti temeljem izdanih dopusnica MZOS-a, a nazivi koji se stječu završetkom istih uvršteni su u Integrirani popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (Narodne novine 50/2015).\nSmatramo da zanimanje magistar/magistra likovne pedagogije ima odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nZbog navedenih razloga smatramo da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u srednjim školama u području likovne umjetnosti i svim srodnim područjima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[748,"ante antić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Čl.5. točka 26.-Posebni programi\nPotrebno je uvrstiti zvanje dipl.defektolog-socijalni pedagog, jer su osposobljeni za rad s učenicima s određenim teškoćama u razvoju, a koji se također mogu školovati po posebnom programu.\nPredlažem da ih uvrstite kao što je to u točki 27. istog članka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[749,"Tihana Perić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Poštovani, potpuno je neprihvatljivo zaposliti osobu bez kvalifikacija na bilo koje radno mjesto koje zahtjeva odgovarajući stupanj obrazovanja pa zašto bi to onda trebalo bilo u redu za školske knjižnice?! Komentar se odnosi na odredbu koja propisuje vrste obrazovanja za stručne suradnike knjižničare („završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.“)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[750,"Ivana Kramar","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","STRUČNI SURADNIK KNJIŽNIČAR\nPoštovani, pohvalna je inicijativa izrade novog Pravilnika u kojem će se, između ostalog, definirati i vrsta obrazovanja potrebna za stručnog suradnika knjižničara u osnovnoj i srednjoj školi. Osjećam potrebu sudjelovati u javnoj raspravi s nekoliko komentara, koji su vezani za članak 5. i članak 8. ovog Nacrta, a odnose se na vrstu obrazovanja prije navedenog stručnog suradnika. Također, nadam se da će se prije donošenja konačne verzije Pravilnika napraviti sve potrebne korekcije i nadopune, a koje su se ovdje navodile. Najprije, u ovome Nacrtu za stručnog suradnika knjižničara za osnovnu i srednju školu navedena su zvanja potrebna za radno mjesto istog (za neka je upozoreno da se trebaju uvrstiti), međutim, u Nacrtu postoji razlika i to na način da je kod osnovnoškolskih knjižničara citiran i dio Pravilnika o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/2011, 16/14 i 60/14) dok se isti ne nalazi kod srednjoškolskih. Zašto je to tako napravljeno kad knjižničari za osnovnu i srednju školu trebaju imati istu vrstu obrazovanja? Naime, sukladno odredbama članka 105. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) poslove stručnog suradnika može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije. Nadalje, sukladno odredbama članka 34. Zakona o knjižnica (NN 105/97, 05/98, 104/00, 69/09) i članka 2. Pravilnika o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/2011, 16/14 i 60/14) definirani su uvjeti i način stjecanja temeljnih stručnih zvanja za zvanje diplomirani knjižničar:\n– završen diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij iz polja informacijskih i komunikacijskih znanosti s najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva, odnosno studij knjižničarstva kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju,\n– završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja, te\n– položen stručni ispit za diplomiranog knjižničara.  \nPrema navedenom i nažalost, sporni je dio koji se odnosi na dodatno stjecanje kompetencija jer se isti zloupotrebljava i istim se manipulira prilikom zapošljavanja u školskim knjižnicama. „Rupa u zakonu“, tj. nigdje nije izričito definirano da prednost pri zapošljavanju na temelju javnog natječaja imaju stručnjaci, dovodi do toga da se u školama na radno mjesto stručnog suradnika knjižničara uzimaju nestručne osobe uz uvjet da u zakonskom roku steknu potrebne kompetencije, premda se na isti natječaj javilo čak deset i više stručnjaka. Apsurd je već taj da stručnjaci nemaju nikakvu zakonsku prednost, a apsurd nad apsurdima pak je da je takvo zapošljavanje, svima onima u čijoj je nadležnosti utvrđivanje nezakonitosti, po zakonu i nepostojanje sankcija za isto. Brojni su primjeri nezakonitosti, a o nekima se pisalo i u medijima. To je poražavajuća, neprihvatljiva i krajnje sramotna degradacija jedne struke! Na kraju, kao što je već i  navedeno u prijašnjim komentarima, neka u budućem Pravilniku budu navedena ili sva zvanja ili citirane samo odredbe Pravilnika o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci. Ukoliko će se odlučiti za ovo drugo, predlažem da se obavezno uvrsti (analogno odredbama Prijedloga Zakona o knjižničnoj djelatnosti i knjižnicama, koje će biti na snazi ukoliko i kad navedeni bude donesen) – da se iznimno može zaposliti nestručna osoba ako se na ponovljeni natječaj ne javi stručna osoba. S poštovanjem, Ivana Kramar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[751,"Mirko Marković","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Usklađivanje s Državnim pedagoškim standardom osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja, članak 14. stavak 1.. iza riječi. ''knjižničar'' naveden je i ''zdravstveni radnik'' (potrebno dodati u Pravilnik - ili ubuduće, ako nije izmijeniti u DPS).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[752,"Sara Kulić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","27.(2)4. Stručni suradnik knjižničar \nDio \"- završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.\" u potpunosti treba izbaciti. \nNeprihvatljiva je mogućnost zapošljavanja ljudi sa neodgovarajućom spremom uz mogućnost naknadnog upisivanja studija i stjecanja kompetencija kada postoji dovoljan broj ljudi sa završenim studijem i odgovarajućim zvanjem. Osim što se time degradira struka (na taj način 3 godine nestručna osoba radi u knjižnici?!), otvara se prostor za manipulacije pri zapošljavanju a stručni kadar često ostaje bez prilike za zapošljavanje bez obzira na stečeno zvanje i stručnost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[753,"Andrea Katavić","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Članak 5. stavak 2. točka 4. Nacrta Pravilnika (stručni suradnik knjižničar) sadrži jednu  zastarjelu i (za cijelu zajednicu stručnih knjižničara) sramotnu odredbu koju treba OBAVEZNO  izbaciti iz ovog Pravilnika.  Riječ je o odredbi u tablici koji propisuje uvjete, a glasi „završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.“ \nNaime, uz mnoštvo kompetentnih, visokoobrazovanih stručnjaka proizašlih iz redovnih knjižničarskih sveučilišnih studija, potpuno je nepotrebna odredba koja dopušta i zapošljavanje osoba neknjižničarskog usmjerenja uz mogućnost stjecanja ECTS-a iz temeljnih knjižničarskih predmeta, i to unutar 3 godine nakon zapošljavanja. Na radno mjesto stručnog suradnika knjižničara MORA biti zaposlena osoba koja je sve potrebne kompetencije stekla PRIJE ZAPOŠLJAVANJA, a ne nakon. U suprotnom, takva odredba  omalovažava sve kvalificirane stručnjake, postaje predmetom iskorištavanja „rupa u zakonu“ sa svrhom zapošljavanja nekvalificiranih osoba, a time dovodi u pitanje i kvalitetu i stručnost djelatnika unutar  obrazovnog sustava. Dok god se ovaj sporni dio ne makne iz Pravilnika, izazivat će negodovanje cijele knjižničarske zajednice te ćemo i dalje biti svjedoci krajnje nepoštenih zapošljavanja koja se ne mogu pobiti nikakvim žalbama, peticijama niti inspekcijama dok god se netko može pozvati na navedeni dio Pravilnika koji takve manipulacije dopušta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[754,"Ministarstvo kulture","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Čl. 6, t. 27(4) Uz sve ovdje navedeno upozoravam na činjenicu da stručni suradnik knjižničar u osnovnoj školi  stječe zvanje tek položenim stručnim ispitom prema  Zakonu o knjižnicama (NN 105/97, 05/98, 104/00, 69/09) i Pravilniku o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). \n                                          Prof. dr. sc. Daniela Živković\nPredsjednica Povjerenstva za polaganje stručnih ispita u knjižničarskom zvanju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[755,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Za LIKOVNU  KULTURU DODATI:\n1. Diplomirani učitelj s pojačanim programom iz nastavnog predmeta Likovna kultura\n2. Kod magistar/magistra primarnog obrazovanja (s  modulom Likovna kultura)/Učiteljski studij s modulom  Likovna kultura DODATI *Modul je razvidan iz Dopunske isprave o studiju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[756,"Nives Skura","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Komentar vezan za Članak 5. / 24. Likovna kultura\nSmatram da u Pravilnik treba ugraditi kvalifikaciju diplomirani dizajner / magistar dizajna, budući da se na Studiju dizjana pri Arhitektonskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu stječe dovoljno znanja, vještina i kompetencija za izvođenje nastave u osnovnim školama. Svakako uz postojeću kvalifikaciju potrebno je steći i dodatnu potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju pri visokoškolskoj ustanovi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[757,"Rudolf Scitovski","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Primjedbe na članak 5. stavak 2. točka 4. Nacrta Pravilnika\n\nNa popis zvanja potrebnih za rad u osnovnoškolskim knjižnicama smatramo da je potrebno uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije te zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije. Studenti koji završe preddiplomski studij Informatologije i diplomski studij Informatologije ili dvopredmetni diplomski studij Informatoglogije i informacijske tehnologije na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku u potpunosti su obrazovani za rad u školskoj knjižnici te imaju potrebne formalne uvjete (najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva) propisane Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). Kada su u pitanju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije koje su potrebne za rad u školskoj knjižnici (sukladno čl. 105., st.12. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14), studenti koji imaju završenu Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičku izobrazbu to dokazuju zasebnim dokumentom izdanim od strane Filozofskog fakulteta u Osijeku ili neke druge ustanove u kojoj su stekli takve kompetencije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[758,"Sanja Gašparović","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Izbacite u potpunosti ovaj dio iz teksta za stručne suradnike knjižničare, jer je suvišan i uvredljiv za svatkoga tko je završio redovno studij bibliotekarstva:\" završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.\" \nKnjižničari se godinama ne mogu zaposliti, jer se uredno zapošljavaju ljudi koji nemaju odgovarajuću struku i tek po zaposlenju upisuju fakultet bibliotekarstva. To ne bi trebalo biti moguće, jer nas ima sasvim dovoljno. Ta je mogućnost maknuta za srednju školu i maknite je i za osnovnu školu, jer se time samo pogoduje ravnateljima da zapošljavaju nestručnjake.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[759,"Hrvatsko knjižničarsko društvo","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Sekcija za školske knjižnice HKD-a podržava Nacrt pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu, ali smaramo da je neprihvatljivo da se na radno mjesto knjižničara zapošljavaju ljudi sa neodogovarajućom visokom stručnom spremom i da ih se onda upućuje na diplomski studij iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja. To otvara prostor za manipulacije i time se uskraćuju prava diplomiranim knjižničarima kojih ima na tržištu rada te naglašavamo da Pravilnik o stručnoj spremi u OŠ ne može i ne smije biti suprotan Zakonu o knjižnicama čl. 34 i Pravilniku o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[760,"ROMANA JADRIJEVIĆ","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Nedopustivo je da u vrijeme kada imamo i višak diplomiranih knjižničara s mnogo znanja i stručnosti, i dalje postoji odredba kojom se dopušta zapošljavanje nestručnih osoba te manipulacija zakonkim i pravnim aktima kako bi se zapošljavalo \"podobne\". To je sljedeća odredba:\n- završen drugi preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, odnosno studij kojim je stečena visoka stručna sprema sukladno propisima koji su bili na snazi prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, uz obvezu stjecanja 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva na diplomskom studiju iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[761,"Josipa Baumhak","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","STRUČNI SURADNIK STRUČNJAK EDUKACIJSKO-REHABILITACIJSKOG PROFILA Poštovani, u ovome članku izostavljena je titula profesor socijalni pedagog. Nadam se da se radi o omašci te da ćete istu ispraviti uvrštavanjem navedene titule. S poštovanjem, Josipa Baumhak","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[762,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Na popis zvanja potrebnih za rad u knjižnicama osnovnih škola (stručni suradnik knjižničar) nužno je uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije te zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije. Studenti koji završe preddiplomski studij Informatologije i diplomski studij Informatologije ili dvopredmetni diplomski studij Informatoglogije i informacijske tehnologije na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku u potpunosti su obrazovani za rad u školskoj knjižnici te imaju potrebne formalne uvjete (najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva) propisane Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). Kada su u pitanju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije koje su potrebne za rad u školskoj knjižnici (sukladno čl. 105., st. 12. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14), studenti koji imaju završenu Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičku izobrazbu to dokazuju zasebnim dokumentom izdanim od strane Filozofskog fakulteta u Osijeku ili neke druge ustanove u kojoj su stekli takve kompetencije.\nStudijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami\nOdsjek za informacijske znanosti, Filozofski fakultet u Osijeku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[763,"KRISTINA PONGRAC","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","MAGISTAR/MAGISTRA PRIMIJENJENE UMJETNOSTI tokom dodiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija primijenjene umjetnosti na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci prema izvedbenom planu stječe 60 ECTS bodova (po godini studiranja) i znanja iz crtanja, crtanja anatomije, crtanja akta, eksperimentalnog crtanja, projektiranja oblika, temelja oblikovanja, uvoda u povijest likovne umjetnosti, teorije i prakse umjetničke kritike, osnova fotografije, osnova dizajna, osnova informatike, multimedijskih sustava, filozofije umjetnosti, teorije prostora, tehnologije iz odabranog smjera – grafike, slikarstva ili kiparstva, zatim prema odabiru kolegija - tipografije, računalne grafike, mozaika, scenografije, oblikovanje nakita, video, kostimografija i moda, staklo, keramika itd., prema čemu stječe odgovarajuću vrstu potrebnog stručnog znanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka. Zbog toga bi se zvanje magistra primijenjenih umjetnosti trebao uvrstiti u b) popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u osnovnim i srednjim školama u području likovnih umjetnosti i srodnih područja zanimanja. Naravno, uz završeno potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[764,"OŠ Matija Antun Reljković, Cerna","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Poštovani,\nuočili smo da kod stručnog suradnika stručnjaka edukacijsko - rehabilitacijskog profila nije navedena stručna sprema \"Profesor socijalni pedagog\" te smatramo da bi istu trebalo uvrstiti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[765,"Sveučilište u Zadru","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Točku 4. (Stručni suradnik knjižničar) treba preurediti na način da se u tablici ili navode nazivi zvanja iz svih akreditiranih studijskih programa u polju informacijskih i komunikacijskih znanosti na kojima se obrazuju knjižničari u RH, ili se bez tablice navode samo odredbe Pravilnika  o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14) kojim je reguliran ulaz u profesiju knjižničar. \nNaime, ulazak u profesiju knjižničar definiran je navedenim pravilnikom, bez obzira što se izlazna zvanja koja daju pojedini sveučilišni studiji razlikuju. Navodimo primjer studijskog programa Informacijske znanosti koji daje zvanje magistar/magistra informacijskih znanosti, a studenti stječu potrebnih 60 ECTS-a iz temeljnih predmeta knjižničarstva koji su definirani člankom 3. navedenog pravilnika. Napominjemo da se radi o sveučilišnom studiju na kojem se obrazuju redovni studenti.    \nIste uvjete iz Pravilnika  o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci potrebno je navesti u članku 8. ovog nacrta, u kojem su (samo neka) zvanja navedena lijevo, dok se ovdje uz njih navodi i konkretan naziv studijskog programa – treba uskladiti jer su uvjeti za školskog knjižničara jednaki i u osnovnoj i u srednjoj (općoj ili strukovnoj) školi. \nOdjel za informacijske znanosti Sveučilišta u Zadru","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[766,"Ivana Vladilo","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","27.(2)4. Stručni suradnik knjižničar\nDanas, kad imamo hiperprodukciju stručnih knjižničara kroz različite studijske programe, dodatak o mogućnosti zapošljavanja nestručnjaka uz obvezu stjecanja propisane stručne spreme u roku od 3 godine, besmislen je. Svjedoci smo žalosne činjenice da stručnjaci ostaju bez posla jer postojeći Pravilnik, a čini se prema Nacrtu prijedloga i budući, ostavlja prostor za manipulaciju i ravnateljsko zbrinjavanje po vezi i poznanstvima. Moguće se time pogoduje i različitim instant programima i tečajevima knjižničarstva?\nObzirom da spornog dodatka kod srednjoškolskih knjižničara nema, pitanje je i po kakvom je kriteriju učinjena ta razlika?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[767,"VANJA MARKOVIĆ","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","U glavi 26 i 27 nije navedena stručna sprema prof. rehabilitator.\nTakođer, nema zasebnog dijela koji govori o posebnim ustanovama u kojima se školuju učenici s većim teškoćama u razvoju (a koje postoje kao osnovne, srednje ili kombinirane ustanove). Samim tim, u popisu stručnih suradnika izostao je \"Stručni suradnik edukacijski rehabilitator u funkciji pedagoga\" koji postoji u svim posebnim ustanovama u kojima se školuju učenici s većim intelektualnim teškoćama (škole i centri za odgoj i obrazovanje). Izostao je i stručni suradnik kineziterapeut te stručni suradnik socijalni djelatnik, oboje vrlo važni članovi tima posebne ustanove","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[768,"Claudia Tarle","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","Potpuno je neprihvatljivo, da uz tri fakulteta koja obrazuju stručnjake (radno mjesto stručnog suradnika knjižničara u osnovnoj školi), ostaviti otvorenu mogućnost da se na tom mjestu zaposli netko bez kvalifikacija, uz uvjet da to napravi naknadno. Ne samo što je porazno za struku, nego je i predmet ozbiljnih manipulacija pri zapošljavanju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[769,"Miljenka Župan","Članak 5.,\n24. Likovna kultura","U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, U ČLANKU 5. U TOČKAMA 1., 2., 4., 13., 14. 16. (PRIRODA), 19., 20., 23. I 24. (PREMDA SE ovo o čemu pišem i što predlažem ČINI SITNICOM) PREDLAŽEM DA SE NAZIVLJE U PRAVILNIKU USKLADI S IZDANIM DIPLOMAMA jer bi iz ove \"sitnice\" (nesklada između onog što piše u pravilniku i onog što piše u diplomama učitelja) mogli nastati NESAGLEDIVI PROBLEMI za učitelje razredne nastave koji su diplomirali razrednu nastavu s pojačanim predmetom, a koji su se, u međuvremenu, itekako dokazali u praksi.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\ntekst/titula u Pravilniku trebao bi glasiti: \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike) - ov zato što tako piše u diplomama tih učitelja, pa moraju ući u Pravilnik jer rade već više od 15 godina u našim školama.\nVAŽNA NAPOMENA: Do uvođenja bolonjskog procesa i novog zakona o visokoškolskom obrazovanju, učitelji razredne nastave studirali su dvopredmetno (razrednu nastavu i još jedan predmet) i dobivali odgovarajuće naslove/titule diplomiranog učitelja s formulacijom o predmetu koji su studirali uz razrednu nastavu. U dodiplomskim potvrdama diplomiranih učitelja razredne nastave s pojačanim predmetom/programom iz hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike, pisalo je (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PREDMETOM . . .\";\nU DIPLOMAMA diplomiranih učitelja s programom navedenih predmeta piše (citiram): \"Diplomirani učitelj razredne nastave S POJAČANIM PROGRAMOM iz nastavnog predmeta . . .\" (hrvatskog jezika, engleskog jezika, njemačkog jezika, likovne kulture, glazbene kulture, prirodoslovlja (za predmet priroda), geografije i informatike).\nZbog ovakvog nesklada u formulacijama u zakonu, pravilnicima i diplomi, neki su učitelji imali velikih problema u procesu polaganja stručnog ispita, u priznavanju stručne spreme (viša ili visoka) i sličnih problema - sve sam to vidjela u 36 godina rada kao pedagog.\nZato predlažem usklađivanje nazivlje iz Zakona, Pravilnika i stečenih diploma, izdanih od strane ovlaštenih fakulteta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[770,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 6.","Članak 6. Nacrta Pravilnika propisuje odgovarajuće vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama. Primijetili smo da je tablica za strukovne škole označena naslovom Strukovne škole, dok za gimnazije to nije učinjeno, a umjetničkih škola u tom članku nema. Kontradiktorno je da članak 9. propisuje odgovarajuće vrste obrazovanja za učitelje i nastavnike u umjetničkim školama. Osim toga, postoje dva članka 9.\nNadalje, smatramo da i za vrstu obrazovanja navedenu u članku 6. (gimnazije, strukovne i umjetničke škole) treba postojati klasifikacija kao i za osnovnu školu prema članku 105. stavku 6. točkama a) i b) Zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[771,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK,\nČlanak 6.","Nazive predmeta u člancima 5. i 6. trebalo bi pisati ujednačeno – ili u oba članka velikim ili u oba malim početnim slovom. Predlažemo da to bude veliko početno slovo. Potrebno je uskladiti i redoslijed navođenja predmeta u člancima 5. i 6. – ili u oba članka prema odgojno-obrazovnim područjima ili u oba članka abecedno. Predlažemo da redoslijed bude prema odgojno-obrazovnim područjima, kako je to u članku 5.\nPotpuno je nerazumljiva organizacija sadržaja u tablice s dva stupca, pri čemu je u svim tablicama koje se odnose na tzv. općeobrazovne predmete u srednjim školama prvi stupac prazan. Takva organizacija različita je u odnosu na onu u članku 5. Predlažemo ujednačiti s člankom 5. ili maknuti tablice.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[772,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","PRAVILNIK,\nČlanak 6.","Srednja škola\nNastavni predmet Biologija\nPrema Prijedlogu pravilnika:\nČlanak 6.\nMolimo da se inženjeri biotehnologije brišu, jer ne postižu odgovarajuće kompetencije za nastavu biologije. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14) u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek) načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Uvrštenje navedene struke imat će za posljedicu degradaciju nastave biologije u srednjim školama kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano.\nObrazloženje:\nUvidom u nastavni program Studijskog programa za postizanje kvalifikacije diplomirani inženjer biotehnologije, dostupnom na mrežnoj stranici matičnog fakulteta (PBF) razvidno je da se temeljni biološki nastavni predmeti razlikuju sadržajno i u satnici od onih na nastavničkim studijima biologije i magistarskih/inženjerskih studija biologije. U prilog tom govori podatak da se tijekom navedenog studijskog programa temeljni  biološki sadržaji iskazuju s ukupno 25 ECTS boda na preddiplomskom i najviše  moguće 21 ECTS bod na diplomskom studiju što je ukupno 46 ECTS bodova iz bioloških predmeta, a usporedbe radi za nastavnički integrirani studij biologije i kemije (Red predavanja dostupan na mrežnim stranicama PMF-a) s ukupno 112 ECTS bodova. Također, u preambuli studijskog programa diplomiranog inženjera biotehnologije jasno je navedeno: 'Program se temelji na najnovijim znanstvenim dostignućima iz kemije i biokemije, biologije i to s posebnim naglaskom na molekularnu biologiju i mikrobiologiju, te na inženjerskim znanjima u cilju obrazovanja stručnjaka za šire područje biotehnologije.’ Time je razvidno da su nastavni sadržaji strukturirani sukladno navedenim ciljevima studija koji se razlikuju od sadržajnog i metodološkog pristupa potrebnog za obrazovanje nastavnika biologije.\n\nNovi prijedlog:\n1) Biologija\n magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n magistar/magistra edukacije biologije\n profesor biologije\n profesor biologije i kemije\n - magistar/magistra eksperimentalne biologije*\n - magistar/magistra biologije*\n - magistar/magistra ekologije i zaštite prirode*\n - magistar/magistra molekularne biologije*\n - diplomirani inženjer biologije*\n - diplomirani inženjer molekularne biologije*\n * s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)  uz napomenu da je metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za  metodiku biologije s približno polovinom ECTS bodova za metodičke predmete unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija \n - u iznimnim slučajevima (Članak 105. stavak 14 Zakona) ravnateljima ostaje mogućnost, uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta koji obrazuje nastavničke profile potrebnih odgovarajućih kvalifikacija (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek), načiniti iznimke predviđene Zakonom\n Srednja škola","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[773,"NATAŠA KLETEČKI","Članak 6.,\n1) biologija","ZSV Zagrebačke županije:\nDipl.ing biotehnologije može predavati samo u slučaju da je osoba već zaposlena.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[774,"Linda Tomašević Bajto","Članak 6.,\n1) biologija","Poštovanje, \nsmatram da bi u pravilnik trebali uvrstiti dipl.ing. / magistre biologije i ekologije mora, znanstvenog smjera s položenim PPDMO (pedagoškim kompetencijama) kao stručne osobe za predavanje predmeta Biologija i Priroda u osnovnim školama i predmeta Biologija u srednjim školama. Odslušane imamo jednake predmete na PMF-u Split kao naše kolege profesorskog smjera. Neki od nas imaju položeni stručni ispit i zaposleni su na određeno ili neodređeno u OŠ ili SŠ, neki tek čekaju izlazak na stručni ispit, a neki su u procesu stručnog osposobljavanja. Nadam se da ćete uvažiti ovaj prijedlog. \nLijep pozdrav","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[775,"Željana Pnjak","Članak 6.,\n1) biologija","Poštovani, \nsmatram da bi u pravilnik trebali uvrstiti magistre biologije i ekologije mora s položenim PPDMO programom kao stručne osobe za predavanje predmeta Biologija i Priroda u OŠ i predmeta Biologija u SŠ. Ljudi s navedenim zanimanjima imaju položeni strucni ispit i zaposleni su trajno u OŠ ili SŠ, neki su pred polaganjem stručnog ispita ili u procesu stručnog osposobljavanja. Nadam se da ćete uvažiti ovaj prijedlog.\nLp","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[776,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 6.,\n1) biologija","Članak 6. točka 1. molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[777,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n1) biologija","Primjedbe na članak 6. točka 1. Nacrta Pravilnika\n1.Predlažemo nadopunu tablice sa sljedećim akademskim nazivima jer posjeduju potrebne kompetencije za izvođenje nastave Biologije u srednjoj školi: \n- magistar/magistra/diplomirani inženjer biologije i ekologije mora s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, magistar/magistra/diplomirani inženjer ekologije i zaštite prirode s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, magistar/magistra/diplomirani inženjer eksperimentalne biologije s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, magistar/magistra/diplomirani inženjer zaštite okoliša s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju\n2.Smatramo da je potrebno maknuti zvanje inženjera biotehnologije jer nemaju kompetencije za predavanje biologije, dok magistri/magistrice/diplomirani inženjeri iz područja biologije navedeni u tablici uz potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičkom obrazovanju moraju imati potvrdu o položenoj metodici biologije na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika. Potvrda o položenoj Metodici nastave ili Općoj metodici nije adekvatna.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[778,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n1) biologija","Predmet 1. Biologija\n• diplomirani inženjer biotehnologije: Smatramo da iz popisa treba obrisati ovaj akademski naziv. Uvidom u odgovarajući studijski program Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu vidljivo je da ne omogućava stjecanje dostatnih stručnih kompetencija za kvalitetno vođenje nastave biologije u srednjim školama. Već u preambuli studijskog programa za stjecanje akademskog naziva diplomirani inženjer biotehnologije jasno je navedeno da se program „temelji na najnovijim znanstvenim dostignućima iz kemije i biokemije, biologije i to s posebnim naglaskom na molekularnu biologiju i mikrobiologiju, te na inženjerskim znanjima u cilju obrazovanja stručnjaka za šire područje biotehnologije“, a struktura navedenog studija usmjerena je stjecanju kompetencija usmjerenih na biotehnologiju, a ne na biologiju kao prirodnu znanost. To podrazumijeva značajno različite sadržaje i metodološke pristupe od onih u inicijalnom sveučilišnom obrazovanju učitelja/nastavnika biologije. \n• diplomirani inženjer eksperimentalne biologije: Smatramo da iz popisa treba obrisati ovaj akademski naziv jer se u Republici Hrvatskoj ne dodjeljuje, niti se dodjeljivao. \n• diplomirani inženjer ekologije i zaštite prirode: Smatramo da iz popisa treba obrisati ovaj akademski naziv jer se u Republici Hrvatskoj ne dodjeljuje, niti se dodjeljivao.\n• magistar/magistra/diplomirani inženjer molekularne biologije: Radi lakše čitljivosti i jasnoće o kojim se akademskim nazivima radi, smatramo da navedeno treba razdvojiti u dva retka: magistar/magistra molekularne biologije i diplomirani inženjer molekularne biologije.\n• magistar/magistra/diplomirani inženjer ekologije i zaštite prirode: Radi lakše čitljivosti i jasnoće o kojim se akademskim nazivima radi, smatramo da navedeno treba razdvojiti u dva retka: magistar/magistra ekologije i zaštite prirode i diplomirani inženjer ekologije i zaštite prirode. \nTekst „s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju“, odnosno skraćeni tekst „s potvrdom o PPDMO“ uz akademske nazive:\n• magistar/magistra eksperimentalne biologije\n• magistar/magistra ekologije i zaštite prirode\n• magistar/magistra molekularne biologije\n• diplomirani inženjer molekularne biologije\n• magistar/magistra inženjer biologije\n• diplomirani inženjer biologije\npotrebno je dopuniti tekstom „pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave biologije i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera biologije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Biologija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje biologije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz biološko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[779,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 6.,\n1) biologija","Članak 6. točka 1. molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije;\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[780,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","Članak 6.,\n1) biologija","Molimo da se inženjeri biotehnologije brišu, jer ne postižu odgovarajuće kompetencije za nastavu biologije. Uvažavajući zakonsku odredbu (Članak 105. stavak 14) u iznimnim slučajevima ravnateljima ostaje mogućnost uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek) načiniti iznimke predviđene tim zakonom. Uvrštenje navedene struke imat će za posljedicu degradaciju nastave biologije u srednjim školama kao i zakonsko uporište za moguće zloporabe pri zapošljavanju kada to i nije opravdano.\n\nObrazloženje:\nUvidom u nastavni program Studijskog programa za postizanje kvalifikacije diplomirani inženjer biotehnologije, dostupnom na mrežnoj stranici matičnog fakulteta (PBF) razvidno je da se temeljni biološki nastavni predmeti razlikuju sadržajno i u satnici od onih na nastavničkim studijima biologije i magistarskih/inženjerskih studija biologije. U prilog tom govori podatak da se tijekom navedenog studijskog programa temeljni  biološki sadržaji iskazuju s ukupno 25 ECTS boda na preddiplomskom i najviše  moguće 21 ECTS bod na diplomskom studiju što je ukupno 46 ECTS bodova iz bioloških predmeta, a usporedbe radi za nastavnički integrirani studij biologije i kemije (Red predavanja dostupan na mrežnim stranicama PMF-a) s ukupno 112 ECTS bodova. Također, u preambuli studijskog programa diplomiranog inženjera biotehnologije jasno je navedeno: 'Program se temelji na najnovijim znanstvenim dostignućima iz kemije i biokemije, biologije i to s posebnim naglaskom na molekularnu biologiju i mikrobiologiju, te na inženjerskim znanjima u cilju obrazovanja stručnjaka za šire područje biotehnologije.’ Time je razvidno da su nastavni sadržaji strukturirani sukladno navedenim ciljevima studija koji se razlikuju od sadržajnog i metodološkog pristupa potrebnog za obrazovanje nastavnika biologije.\n\nNovi prijedlog: \n1) Biologija\n magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n magistar/magistra edukacije biologije\n profesor biologije\n profesor biologije i kemije\n - magistar/magistra eksperimentalne biologije*\n - magistar/magistra biologije*\n - magistar/magistra ekologije i zaštite prirode*\n - magistar/magistra molekularne biologije*\n - diplomirani inženjer biologije*\n - diplomirani inženjer molekularne biologije*\n * s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)  uz napomenu da je metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za  metodiku biologije s približno polovinom ECTS bodova za metodičke predmete unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija \n - u iznimnim slučajevima (Članak 105. stavak 14 Zakona) ravnateljima ostaje mogućnost, uz odobrenje ministra i suglasnost matičnog fakulteta koji obrazuje nastavničke profile potrebnih odgovarajućih kvalifikacija (PMF Zagreb, PMF Split i Odjel za biologiju Osijek), načiniti iznimke predviđene Zakonom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[781,"Josip Hadži-Boškov","Članak 6.,\n1) biologija","Molim vas da kao stručnjake s odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja razmotrite i eventualno uključite i magistre nutricionizma s potvrdom o PPDMO.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[782,"Žaklin Lukša","Članak 6.,\n1) biologija","Biologija obuhvaća cijeli niz područja koja se ne izučavaju na specijaliziranim fakultetima pa osobe kao što su liječnici, veterinari, prehrambeni tehnolozim, stomatolozi i sl., nisu adekvatno obrazovani za predavanje biologije iako je njihovo obrazovanje izuzetno detaljno u nekim područjima. Stoga smatram da nikako nisu adekvatni za navođenje u kategorijama koje mogu na srednjoškolskoj razini predavati biologiju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[783,"Zorab Weihnacht","Članak 6.,\n1) biologija","Poštovani! Sadržaji poput genetike, mikrobiologije, biokemije, biotehnologije... se temiljito i sveobuhvatno obrađuju na PBF-u te bi svakako trebalo dodati i mg bioprocesnog inžinjerstva!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[784,"Vlatka Švast","Članak 6.,\n1) biologija","Dipl. ing. biotehnologije je naveden kao struka za predmet Biologije u važećem Pravilniku i dopunama o spremama za srednje škole pa tako treba ostati i u ovom Pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[785,"Filozofski fakultet Družbe Isusove","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani,\nUključujući se u javnu raspravu članovi Znanstveno-nastavnog vijeća Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) smatraju da su kompetentni nastavnici za izvođenje nastave predmeta logika, filozofija, etika te etika i kultura nastavnici u stručnom zvanju: magistar filozofije, magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije. Držimo međutim da stručne kompetencije za predavanje predmeta etika te etika i kultura imaju i završeni studenti diplomskog studija religijskih znanosti Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) u zvanju magistar religiologije. \nObrazloženje:\nPrema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost (usp. čl. 3. i 4.) religijske znanosti su interdisciplinarno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.09). Završeni studenti su na preddiplomskoj razini studija filozofije i religijskih znanosti slušali opću i individualnu etiku, a u diplomskom studiju religijskih znanosti kao glavne predmete još načela kršćanske etike, katoličku društvenu etiku te bioetiku. Uz nabrojene obavezne predmete studenti su tijekom studija imali na raspolaganju bogati izbor seminara i izbornih predmeta iz etičke problematike. Nadalje, budući da je na Fakultetu filozofije i religijskih znanosti (Filozofskom fakultetu Družbe Isusove) studiju povijesti filozofije dano puno prostora, tj. proučavaju se sustavi značajnih mislilaca svih filozofskih razdoblja, onda i studenti mogu steći bogata znanja o etičkim sustavima pojedinih mislilaca, koji su tako dali svoj doprinos razvoju etičke misli općenito. I napokon, na istome se Fakultetu poučavaju i najznačajnije svjetske religije koje redom u sebi uključuju etičke sustave. U Dopunskoj ispravi diplomskog studija religijskih znanosti stoji da je nositelj ove kvalifikacije  osposobljen za obavljanje „niza stručnih i znanstvenih poslova iz područja religije, etike i dodirnih područja…“ Na temelju navedenoga smatramo da i diplomirani studenti studija religijskih znanosti ovoga učilišta (magistar religiologije) imaju potrebne kompetencije za izvođenje predmeta etika te etika i kultura. \nMolimo Vas da razmotrite našu primjedbu i argumente te prihvatite naš prijedlog da predmete etika te etika i kultura predaju magistri religiologije. \nS poštovanjem,\nprof. dr. sc. Ivan Šestak, Dekan FFDI (FFRZ)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[786,"Mladen Bilankov","Članak 6.,\n3) etika:","etiku može predavati i diplomirani politolog","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[787,"BRUNO ĆURKO","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani, \n\nZnanstveno Vijeće Instituta za filozofiju na svojoj 141. izvanrednoj sjednici usuglasilo je tekst kojim reagira na očite nepravilnosti u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \n\nDopis je dostupan na: \nhttp://www.ifzg.hr/dokumenti/Prijedlog_za_unosen\nje_izmjena_u_Nacrtu_Pravilnika_o_odgovarajucoj_v\nrsti_obrazovanja.PDF \n\nKao jedina isključivo znanstvena institucija u Republici Hrvatskoj kojoj je filozofija primarni cilj istraživanja, smatramo kako su u navedenom Nacrtu učinjeni propusti koji se naročito odnose na nastavne predmete Filozofija i Etika. \nNacrtom ovog Pravilnika predviđeno je da, osim filozofa: \n- Filozofiju ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); \n- Etiku ravnopravno mogu predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta);\n- Etiku i kulturu ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta).\n\nNeosporno je kako su u navedenim člancima napravljeni očiti propusti, kojima se negira specifičnost struke i kompetentnosti za nastavne predmete Etika i Filozofija. Iz važećih propisanih nastavnih programa za Filozofiju  i Etiku ,  kao i iz same kompleksnosti tih predmeta, jasno je kako su jedini kompetentni nastavnici za izvođenje nastave Filozofije i Etike nastavnici koji su studirali i završili studij filozofije. Držimo da se omogućavanjem nestručne nastave iz bilo kojeg nastavnog predmeta bitno urušava kvaliteta nastave u srednjim školama. \n\nSmatramo kako nastavne predmete Filozofiju, Etiku i Etiku i kulturu može predavati samo: \n- diplomirani filozof\n- magistar/magistra edukacije filozofije\n- profesor filozofije\n\nU Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014., u dijelu XI. članka 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Dakle, Filozofiju, Etiku i Etiku i kulturu mogu predavati samo oni koji su diplomirali filozofiju (gore navedeni). \n\nU Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Filozofija je u području Humanističkih znanosti (6.), navedena kao polje (6.01). Teologija (6.02.) i Religijske znanosti (6.09.) su polja različita od filozofije. Iako su religijske znanosti interdisciplinarno područje, iz toga ne proizlazi da se na tom studiju stječu sustavno znanje i kompetencije iz filozofije i etike. Nadalje, isti Pravilnik navodi kako Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Dakle, etika je filozofska disciplina i sustavna znanja iz etike  sustavno se studiraju  na odjelima i odsjecima za filozofiju. Unutar teologije ne postoji grana etike, nego moralne teologije. Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) nisu u području Humanističkih znanosti (6), već su  polja u području Društvenih znanosti (5).\n\nU možda najvažnijem dokumentu u posljednjih dvadesetak godina o nastavi filozofije i filozofske grupe predmeta Philosophy School of Freedom: Teaching philosophy and learning to philosophize: Status and prospects (UNESCO 2007)  nigdje se ne postavlja teza da itko osim filozofa može predavati Filozofiju i Etiku. Dapače, neupitna je pretpostavka da samo  profesionalno obrazovane osobe, u ovom slučaju filozofi, mogu predavati filozofske discipline u školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[788,"Petar Runje","Članak 6.,\n3) etika:","Ako je cilj nastave najbolji odgoj i  obrazovanje učenika, onda se ono može postići samo ako su za svaki nastavni predmet, između ostaloga, i nastavnici najbolji mogući.  Diploma je prvo ili početno jamstvo kompetencije nastavnika i kako nijedna diploma osim diplome profesora matematike ne jamči osnovne kompetencije za izvođenje nastave matematike, tako nijedna osim diplome profesora filozofije ne jamči osnovne kompetencije za izvođenje nastave filozofije, logike i etike. Nacrt Pravilnika ostavlja širom otvorena vrata za nekompetentno izvođenje nastave, a to je u oprjeci s ciljem najboljeg mogućeg odgoja i obrazovanja učenika. Stoga je potrebno promijeniti odredbe o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[789,"Katarina Stupalo","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani, uistinu je nevjerojatno kako je jedan ovakav prijedlog pravilnika uopće mogao izići u javnu raspravu s obzirom na veliki broj besmislica za pojedine predmete, a prema ovom praviliku i odgovarajuće uvjete obrazovanja za njih. Neću se posebno osvrtati na druge predmete već na one koji se mene dotiču izravno,a to su prije svega etika, logika i filozofija.Kolege i  kolegice, a zatim i nadležne institucije i krovna udruženja iznijele su validne argumente zbog kojih etiku ne bi trebao predavati nitko osim onih koji su završili studij filozofije, no čini mi se da u ovom slučaju ne bi bilo zgorega još jednom ponoviti: etika je filozofska disciplina i kao takvu  mogu je predavati isključivo filozofi. Ostali kojima bi po ovom pravilniku bilo dopušteno predavanje etike nemaju zadovoljavajuću edukaciju, neki od njih uopće tijekom svog fakultetskog obrazovanja ne slušaju  etiku,a neki slušaju samo fragmente etike, što ih samim time ne čini kompetentnim predavati ju. Moje iskustvo predsjednice Povjerenstva za polaganje stručnih ispita iz etike samo  još više učvršćuje moj stav jer se redovito susrećem s mladim ljudima koji su se silom prilika našli u situaciji da predaju nešto za što nisu kompetentni, dok s druge strane imamo veliki broj nezaposlenih filozofa. Nadam se da je ovaj uz sve navedene argumente dovoljno jak da se ovaj besmisleni prijedlog pravilnika (koji je u slučaju etike i do sada vrijedio) povuče jer primarni element stručnosti na kojem bi Ministarstvo ovdje trebalo  inzistirati nije zadovoljen. \nKatarina Stupalo, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[790,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n3) etika:","Primjedbe na članak 6. točka 3. Nacrta Pravilnika\n\nU Nacrtu Pravilnika stoji da bi predmet Etika osim filozofa (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) mogli predavati i teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog), politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Predmet Etika spada u filozofsku skupinu predmeta, što potvrđuje činjenica da se ubraja u red ključnih filozofskih disciplina. Kako za predmete Filozofija i Logika, tako i za predmete Etika i kultura i Etika, potrebna je sustavna filozofska naobrazba koju pruža isključivo studij filozofije. S obzirom na navedeno, predlažemo vam da u rubrikama Etika i kultura i Etika članka 6 Nacrta Pravilnika bude navedeno samo magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije. Budući da trenutno u školama predmete Etika i kultura i Etika izvode i nastavnici koji nisu završili studij filozofije, predlažem vam da se u Pravilniku izrijekom navede da se spomenuta odredba počinje provoditi za buduće zaposlenike nakon njegova stupanja na snagu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[791,"IGOR LUKIĆ","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani,\nprijedlog Pravilnika predviđa za predmet Etika širok spektar odgovarajućih vrsta obrazovanja koje mogu predavati ovaj predmet. Ovakav prijedlog ne može biti održiv obzirom da je etika filozofijska disciplina i kao takvu mogu je predavati isključivo osobe sa završenim sveučilišnim studijem filozofije. Isključivo ovaj studij nastavniku etike omogućava stjecanje znanja i razvijanje vještina potrebnih za predavanje ove filozofijske discipline u obliku školskih predmeta \"Etika\" ili \"Etika i kultura\". Svi ostali prijedlozi omogućavaju opasanu ideju da nastavnikom nekog predmeta može biti osoba koja je završila studij srodne discipline. Osim toga, bez završenog sveučilišnoga studija filozofije, nastavnik ne može imati spoznaje potrebne za samo razumijevanje etičkog i bioetičkog instrumentarija, povijesti ovih disciplina, njihove metodologije i ostalih ključnih sadržaja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[792,"TOMISLAV VODIČKA","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani,\nOdjel za filozofiju Hrvatskih studija moli da se u članku 6., točkama 3., 4. i 5. (Etika, Etika i kultura, Filozofija), iz teksta izbrišu svi drugi stručni i akademski nazivi, osim stručnih i akademskih naziva stečenih završetkom studija filozofije, odnosno da u citiranima stoji isključivo: profesor filozofije, diplomirani filozof, magistar filozofije, magistar edukacije filozofije. Razlozi su već na detaljan način opisani u prethodnim komentarima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[793,"Dunja Marušić Brezetić","Članak 6.,\n3) etika:","Etika je filozofska disciplina i sadržaj se može realizirati samo ako ga predaju osobe koje su završile studij filozofije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[794,"Udruženje studenata filozofije","Članak 6.,\n3) etika:","Cijenjeni gospodine ministre Šustar, \ncijenjena gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković,\n\nZatečeni smo predloženim odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija, Etika i Etika i kultura. Temeljem ciljeva i obaveza propisanih statutom Udruženja studenata filozofije, dužni smo obratiti vam se izjavom i zahtjevom. Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika neutemeljene prvenstveno iz razloga što je filozofija etablirano polje u području humanističkih znanosti s jasno određenim predmetom i pripadajućom metodologijom. Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) neupitno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao polja u odnosu na druga polja u području humanističkih znanosti i šire u okviru cjelokupne znanosti i umjetnosti. Shodno tomu, nastavni programi filozofije i ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao specifičnog znanstvenog polja, odnosno discipline. Kompetencijski standard izvođenja i očekivane ishode nastave filozofije moguće je postići isključivo na temelju svladanih diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu ni sukladni niti istovrsni studijskim programima filozofije te se ne mogu koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Mogući kolegiji u nefilozofskim studijskim programima mogu sadržavati detalje iz filozofije, no to ih ni na koji način ne stavlja u kompetencijsku ravan s magistrima filozofije. Također, ti kolegiji najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija, a ni njihov mogući status obvezatnosti ne može pohađateljima dati kompetencije potrebne za primjereno prenošenje znanja filozofije u srednjim školama.\n\nNavedeni uvjeti utoliko više vrijede za predmete Etiku i Etiku i kulturu, ukoliko se uzme u obzir, a mora se uzeti, da je etika, kao i logika, oduvijek bila sastavni dio filozofije, točnije, njena disciplina, i to ne tek po ustaljenosti prakse, nego i prema zakonskim odredbama. Nadalje, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Podrazumijeva se da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja članka 105., stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju koji propisuje sljedeće: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“\n\nStudijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Nedopustivo je angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama niti bi bilo podnošljivo reparacijsko uvođenje recipročnosti sprema u uvjetima izvođenja nefilozofskih predmeta poput sociologije. Suprotno, smatra li Ministarstvo, odnosno Agencija, da bi kadrovske potrebe mogle porasti, predlažemo poticanje navedenih studija za koje tradicionalno postoji velik interes.\n\nShodno iznesenim razlozima, kao i poradi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja:\n\n1) Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; \n\n2) Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n3) Etika i kultura: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n4) Logika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[795,"Krešimir Gracin","Članak 6.,\n3) etika:","Hrvatsko logičko udruženje 22. 2. 2016. uputilo je prof. dr. sc. Predragu Šustaru, ministru znanosti obrazovanja i sporta, i prof. Jadranki Žarković-Pečenković sljedeći dopis:\n\nProf. dr. sc. Predrag Šustar \nMinistar znanosti, obrazovanja i sporta \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nJadranka Žarković-Pečenković, prof. \nRavnateljica Agencije za odgoj i obrazovanje \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nPredmet: \nMolba za unošenje izmjena u Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu \n\n\nPoštovani gospodine ministre, \npoštovana gospođo ravnateljice, \n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nUpozoravamo na apsurd u dijelovima Nacrta Pravilnika koji se odnose na nastavne predmete Filozofiju i Etiku, te tražimo izmjenu tih dijelova, kao i dopunu dijela koji se odnosi na nastavni predmet Logiku.\n\nZa svaki nastavni predmet postoji znanstveno područje i polje propisano Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama. Za svako znanstveno polje postoji studij koji jamči kompetentnost budućih nastavnika u tome polju. Prema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Filozofija (6.01) je zasebno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.) a pod njezinim granama, i samo tamo, navode se Logika (6.01.01) i Etika (6.01.08). \n\nJedine odgovarajuće vrste obrazovanja za sva tri predmeta jesu magistar edukacije filozofije, profesor filozofije, diplomirani filozof i magistar filozofije.\n\nOstale predložene vrste obrazovanja za poučavanje predmeta Etika i predmeta Filozofija - diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar sociologije, profesor sociologije, diplomirani teolog, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog – ne pripadaju polju, a neke čak niti znanstvenom području, što znači da ne jamče kompetentnost nastavnika u poučavanju ovih predmeta. \n\nMolimo vas da uvažite naše razloge i izmijenite predložene stavke u Pravilniku.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Zvonimir Šikić,\npredsjednik Hrvatskog logičkog udruženja\n\nZagreb, 22. veljače 2016.\n\n\nZa HLU objavio Krešimir Gracin, prof., potpredsjednik HLU-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[796,"HRVOJE JURIĆ","Članak 6.,\n3) etika:","8. veljače 2016. Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu uputio je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis: Poštovani gospodine ministre Šustar, poštovana gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković, dana 25. siječnja 2016. na mrežnoj stranici „e-Savjetovanja“ (https://esavjetovanja.gov.hr) objavljen je „Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu“, a rasprava o njemu otvorena je do 25. veljače 2016. Neugodno smo iznenađeni odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija i Etika. Obraćamo vam se stoga s izjavom i zahtjevom da razmotrite i uvažite naše primjedbe te da u tom smislu revidirate postojeći Nacrt Pravilnika. U spornim odredbama Nacrta Pravilnika koji propisuje odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave pojedinih predmeta, u članku 6., stavku 5., predviđeno je da srednjoškolski predmet Filozofija, uz filozofe (magistre filozofije, diplomirane filozofe i profesore filozofije), predaju i politolozi (diplomirani politolozi), sociolozi (diplomirani sociolozi, magistri/magistre sociologije i profesori sociologije), teolozi (diplomirani teolozi), kroatolozi (profesori hrvatske kulture i diplomirani kroatolozi) te religiolozi (profesori religijske kulture i diplomirani religiolozi). Nadalje, u članku 6., stavku 3. Nacrta Pravilnika, predviđeno je da bi Etiku, uz filozofe (magistri filozofije, diplomirani filozofi, profesori filozofije), smjeli predavati i teolozi (diplomirani teolozi, diplomirani katehete), kroatolozi (profesori hrvatske kulture, diplomirani kroatolozi) i religiolozi (profesori religijske kulture, diplomirani religiolozi). Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika, duboko smo uvjereni, stručno, znanstveno i pravno neutemeljene i neprihvatljive zbog toga što su: (1.) protivne znanstveno-nastavnim razlozima: (1.1.) Filozofija je etablirana disciplina u znanstvenom polju s jasno određenim granicama njezina predmeta i pripadajućom metodologijom. Shodno tomu, nastavni planovi i programi filozofije, odnosno kurikulski ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama neminovno podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao znanstvene discipline. (1.2.) Svrhu i ciljeve nastave filozofije odnosno kompetencijski standard i očekivane ishode moguće je postići samo na temelju uspješno svladanih preddiplomskih i diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu sukladni ni istovrsni studijskim programima filozofije, te se ne mogu komutativno koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Eventualni, periferni i dekontekstualizirani kolegiji u nefilozofskim studijskim programima, koji mogu sadržavati pokoju filozofsku crtu, najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija. (1.3.) Etika je, kao i logika, u strukturiranju znanstvenih polja i grana, baš kao i u izvođenju nastave na svim razinama, oduvijek bila sastavni dio filozofije. Samo uspješno svladani studijski programi filozofije omogućuju srednjoškolskom profesoru da ispuni svrhu i ciljeve nastavnog programa, odnosno kurikularna očekivanja i ishode. (2.) protivne zakonsko-pravnim razlozima: Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Pritom se, međutim, podrazumijeva da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja sljedećih zakonskih i pravnih odredaba i sukladnosti s njima: (2.1.) U članku 105., stavku 7. Zakona o odgoju i obrazovanju propisuje se: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“ (2.2.) Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) meritorno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao discipline (polja) u odnosu na druge discipline (polja) u području društvenih i humanističkih znanosti. (3.) protivne kulturno-tradicijskim razlozima: Stručno zastupljena nastava filozofije afirmirala se u hrvatskoj kulturnoj i obrazovnoj tradiciji na srednjoškolskoj, preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini obrazovanja. Studijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Stoga je nedopustivo angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama. Shodno svim iznesenim razlozima, kao i radi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja: Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi. Molimo vas da razmotrite naše primjedbe i argumente te da prihvatite naše prijedloge, odnosno da izmijenite navedene odredbe Nacrta Pravilnika, koje smatramo iznimno štetnima za kvalitetu srednjoškolske nastave, kao i za položaj i razvoj filozofije kao znanstvenog polja humanističkih znanosti u okviru cjelokupnog sustava obrazovanja. S poštovanjem, pročelnik Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, izv. prof. dr. sc. Igor Mikecin","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[797,"Filozofski fakultet, Sveučilište u Rijeci","Članak 6.,\n3) etika:","Javljamo se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \nSpomenuti dokument razmotrili smo na Vijeću Odsjeka u srijedu 3. veljače 2016. godine. Jednoglasno smo zaključili da su kriteriji neprimjereni u vezi s uvjetima koji se postavljaju za nastavnike filozofije i etike. Naše je mišljenje da i jedan i drugi predmet zahtijevaju strogu filozofsku edukaciju i pripremu, upravo takvu kakvu je moguće dobiti isključivo na studijima filozofije. Pored toga, valja naglasiti da diplomiranih magistara edukacije filozofije ima u sasvim dovoljnom broju za zadovoljavanje potreba ustanove. \nNadamo se izmjeni sporne stavke Nacrta Pravilnika. \n\n      Ispred Odsjeka\n      Prof. dr. sc. Elvio Baccarini\n      Pročelnik Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[798,"Udruga za promicanje filozofije","Članak 6.,\n3) etika:","3) etika:\n magistar filozofije\n diplomirani filozof\n profesor filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[799,"Udruga za promicanje filozofije","Članak 6.,\n3) etika:","Dana 9. veljače 2016. Udruga za promicanje filozofije uputila je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, dopis sljedećeg sadržaja:\nPoštovani,\n\nimajući u vidu da je jedan od statutarnih ciljeva Udruge za promicanje filozofije i „zaštita interesa filozofije kao struke i filozofa kao stručnih djelatnika“, te briga za „unaprjeđenje filozofskog obrazovanja na srednjoškolskoj i visokoškolskoj razini“ smatramo da smo dužni očitovati se u javnoj raspravi o Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (u nastavku Nacrt pravilnika). \n\nU ime svojih članova i filozofske struke u cjelini moramo izraziti svoje odlučno neslaganje s Nacrtom pravilnika u dijelu (članak 6, stavak 5), gdje se kao odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave filozofije u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama uz zvanja magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije navode i diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog. Prijedlog da predmetnu nastavu filozofije mogu izvoditi i osobe koje nisu završile diplomski studij filozofije protivan je odredbi Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14), članak 105, stavak 7, gdje stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” \n\nIsti prigovor moramo uputiti i na prijedlog iznesen u članku 6, stavcima 3 i 4, gdje se kao odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave etike te etike i kulture u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama uz zvanja magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije  navode i diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog, diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije.\n\nUvažavajući posebnost i vrijednost znanstvenog i obrazovnog rada na poljima politologije, sociologije, teologije, hrvatske kulture i religiologije moramo istaknuti da stručna sprema koja se dobiva završenim diplomskim studijem iz tih disciplina nije odgovarajuće vrste za izvođenje nastave iz predmeta filozofija. Razlike između predmeta kojim se bave i načina i metoda na koji se tim predmetima bave navedene znanosti dobro su poznate i kao takve priznaje ih i hrvatski visokoobrazovni i znanstveni sustav (usp. Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama i Zakon o hrvatskom kvalifikacijskom okviru). Iako i drugi studiji uključuju neke filozofijske sadržaje, samo diploma o završenom studiju filozofije jamči da je osoba tijekom studija osposobljena predavati sadržaje iz povijesti filozofije i filozofskih disciplina (metafizike, epistemologije, logike, estetike, etika) koji se nalaze u nastavnim programima filozofije i etike u srednjim školama. Neuvažavanjem tih činjenica ovaj Nacrt pravilnika ugrožava standarde odgoja i obrazovanja srednjoškolskog sustava Republike Hrvatske.\n\nApeliramo na mjerodavne da izmjene Nacrt pravilnika i isprave očite pogreške, te propišu da je jedina odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje predmetne nastave filozofije i etike u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama završen sveučilišni diplomski studij filozofije.\n\nS poštovanjem,\n\ndr. sc. Davor Pećnjak\nPredsjednik Udruge za promicanje filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[800,"ANITA LUNIĆ","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani, \nprema Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, članak 6., stavke 3- 5, predviđa se mogućnost da nastavu iz navedenih predmeta (Filozofija, Etika, Etika i kultura) izvode osobe sa sljedećim kvalifikacijama: magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije, diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Na taj se način negira činjenica da je jedino osposobljeno nastavno osobe za predavanje filozofije i etike magistar filozofije, diplomirani filozof, odnosno profesor filozofije. Kao što pokazuje Program nastavnog predmeta etika u srednjim školama objavljen na stranicama Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a koji je obavezna smjernica svim profesorima etike u Republici Hrvatskoj, “ Za ostvarenje ovih zadaća potrebno je filozofsko obrazovanje nastavnika (…)“. Kako pak, s druge strane, pokazuje Nastavni program predmeta filozofija, etika je jedna od temeljnih filozofskih disciplina. Dakle, nesporno je da je i za etiku i za filozofiju nužno filozofsko obrazovanje. A takvo se, kao što je općepoznato, pruža upravo na studijima filozofije na nekoliko sveučilišta u Republici Hrvatskoj. Ti studiji, osim što nude prilagođene pedagoške smjernice kroz kolegije poput Metodike nastave filozofije, ponekad uključuju i mogućnost izbora između nastavnog i znanstvenog smjera, a na osnovu čega se prilagođava i studijski program. U skladu s tom mogućnošću, osim kategorija magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije, student filozofije može steći i titulu magistar edukacije filozofije. U prvom redu, molim dakle, da ispravite ovu nespretnu omašku i uključite i ovu kategoriju. \nOsim toga, a što je neusporedivo važnije, na osnovu činjenice da niti studij religije niti studij kroatistike ne uključuje filozofsko obrazovanje na način i u mjeri u kojoj bi to bilo usporedivo sa studijem pri Odsjecima za filozofiju, pozivam Vas da ispravite i drugu grešku i s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, isključite kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Studij kroatistike ne uključuje niti podrazumijeva studij filozofije, kao što je sasvim očigledno iz usporedbe studijskih programa na svim fakultetima koji nude spomenute studije. S druge strane, teolozi i religiolozi također nemaju isti niti sličan program studija, a kako pokazuje i banalna činjenica da na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove u Zagrebu ti studiji egzistiraju kao paralelni.  Usporedba tih programa je također veoma lagana, ovdje se nalazi studij religijskih znanosti http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/FFDI-progra\nm_religijske_znanosti_diplomski.pdf, a na sljedećem linku program studija filozofije: http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/Microsoft%2\n0Word%20-%20FFDI_filozofija_diplomski.pdf. Programe studija na Filozofskim fakultetima u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Osijeku itd je veoma lako naći na mrežnim stranicama fakultetâ. \nRelativizacija obrazovnog sustava koji jasno predviđa sadržaje, programe i međusobne odnose pojedinih znanosti i disciplina nije prikladno Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. Stoga još jednom ponavljam: s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, potrebno je isključiti kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. U protivnom će se ova odluka tumačiti kao nagovještaj plana da se studij filozofije, majke humanističkih znanosti i kritičkog mišljenja, u cjelini marginalizira i omalovaži.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[801,"VESNA RAJNOVIĆ","Članak 6.,\n3) etika:","Je li ovo početak kraja ? Ili je kraj počeo još prošle godine najavom da filozofija, etika i logika više neće biti predmeti na državnoj maturi ? \nBaš sjajno zvuči da filozofiju i etiku mogu predavati svi, dakle tko god želi jer za to očito nisu potrebne nikakve stručne kvalifikacije. Tko god misli je, valjda, samim time kvalificiran. \nPitam se kakve su kvalifikacije potrebne da bi čovjek bio u poziciji sastavljati ovakav prijedlog pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[802,"Hrvatsko filozofsko društvo","Članak 6.,\n3) etika:","4. veljače 2016. Hrvatsko filozofsko društvo uputilo je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis:\n\nPoštovani gospodine ministre,\npoštovana gospođo ravnateljice,\n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, o kojemu se do 25. veljače 2016. vodi javna rasprava koja je otvorena 25. siječnja 2016. \n\nKao najstarija stručna udruga u polju filozofije, osnovana 1957. godine, ovim putem izražavamo svoje nezadovoljstvo onim dijelovima Nacrta Pravilnika koji propisuju odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave filozofskih predmeta Filozofija i Etika, predlažemo izmjene tih stavaka te vas molimo da predložene izmjene prihvatite. \n\nNaime, prema Nacrtu Pravilnika (čl. 6), predmet Filozofija smjeli bi predavati ne samo filozofi (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) nego i politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije), teolozi (diplomirani teolog), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Taj prijedlog smatramo iznimno problematičnim jer poučavanje filozofije u srednjim školama zahtjevna je i odgovorna zadaća koja podrazumijeva posjedovanje kompetencija koje nastavnik može steći jedino studijem filozofije. Premda studenti politologije, sociologije, teologije, kroatologije i religiologije tijekom svoga studija vjerojatno stječu određena znanja iz filozofije, ta je poduka dijelom obrazovanja u jednom ne-filozofskom studiju i s obzirom na to je fragmentarna, a za poučavanje filozofije potrebna je sustavna filozofska naobrazba kao i u slučaju Sociologije ili Psihologije, gdje je kao odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje srednjoškolske nastave predviđen samo završen sveučilišni studij sociologije ili psihologije. Stoga predlažemo da se u rubrici „Filozofija“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede isključivo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“.\n\nIsto važi i za predmet Etika, koji se s nerazjašnjenom i/ili nezadovoljavajućom regulacijom suočava od njegova uvođenja u srednjoškolski kurikulum, o čemu se Hrvatsko filozofsko društvo više puta očitovalo i zahtijevalo redefiniranje nastavničkih kompetencija s obzirom na taj predmet. Prema Nacrtu Prijedloga, uz filozofe (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije), Etiku bi također smjeli predavati teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Jednako kao Filozofija i Logika, srednjoškolski je predmet Etika filozofski predmet, jer je neosporno da je etika jedna od ključnih filozofskih disciplina od samih početaka filozofije, neodvojiva od cjeline filozofije, tako da je za poučavanje etike u srednjim školama nužno imati sustavnu filozofsku naobrazbu, a ne samo izvjesnu motivaciju i informacije stečene u okviru nekog drugog studija. Stoga predlažemo da se u rubrici „Etika“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede samo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“. S obzirom na činjenicu da trenutno u srednjim školama predmet Etika predaju i nastavnici koji nisu završili studij filozofije, ali imaju višegodišnje iskustvo u poučavanju Etike i pohađali su različite programe stručnog usavršavanja, predlažemo da se prethodno navedena odredba ne odnosi na njih, ali da se u novom Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu jasno navede da će od stupanja na snagu novog Pravilnika nastavu Etike moći izvoditi samo magistri filozofije, diplomirani filozofi, odnosno profesori filozofije.\n\nUkratko, mišljenja smo da je filozofija temeljna humanistička disciplina i da se mora spriječiti mogućnost da se nastava filozofije „odrađuje“ u proizvoljnom obliku jer bi time ozbiljno trpjela kompetencija i dovela bi se u pitanje kakvoća nastave, a to je ono što suvremeno obrazovanje sebi zasigurno ne smije dopustiti. Ako bi se postupilo drugačije, bio bi to izraz nedosljednog i diskriminirajućeg tretiranja našeg poziva i struke. \n\nMolimo vas da razmotrite naše primjedbe i uvažite naše argumente te da izmijenite gore navedene stavke Nacrta Pravilnika kako je predloženo. \n\nS poštovanjem,\n                           \nProf. dr. sc. Zdravko Radman, v.r.\npredsjednik Hrvatskog filozofskog društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[803,"HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU","Članak 6.,\n3) etika:","Kao strukovna udruga koja okuplja profesionalne filozofe i ljude koji se bave filozofijom (HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU) dužni smo reagirati na sadržaj Nacrta pravilnika i pokušati zaštititi dignitet struke i kvalitetu nastave Filozofije i Etike u srednjim školama. Naime, nacrtom ovog pravilnika predviđeno je da, pored filozofa, Filozofiju smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); da Etiku smiju predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta); te da Etiku i kulturu smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta). Smatramo da su ove stavke Nacrta očito pogrešne, da potencijalno imaju dalekosežne negativne posljedice po školski sustav u cjelini, a i da su uvredljive za ljude koji rade u struci filozofije kao i za struku filozofije u cjelini. Nije nam jasno kako se tako očita pogreška mogla potkrasti, čak i u fazi izrade nacrta. Smatramo da:\n\n1. Filozofiju smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n2. Etiku smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n3. Etiku i kulturu smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n\nSvoj stav temeljimo na:\n\ni) Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi \nii) Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost \niii) Činjenici da je etika filozofska disciplina i da se etiku može sustavno studirati samo u okviru studija filozofije.\niv) Činjenici da u Hrvatskoj filozofija predstavlja legitimnu i respektabilnu znanstvenu disciplinu s dugom i bogatom tradicijom, te činjenici da u Hrvatskoj postoji više visokoškolskih ustanova koje izvode sveučilišni studij filozofije i izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije. \n\ni) U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014. Dio XI. Članak 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Ova je odredba sasvim jasna, logična i prirodna: X može predavati samo onaj tko je diplomirao X! Naprosto nije jasno kako bi itko drugi mogao predavati X. Jasno je da filozofiju može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. Iako je stvar potpuno očita ona je ujedno i vrlo ozbiljna. Naime, ako bi se zakonom propisalo da ljudi koji su diplomirali jednu struku smiju držati nastavu iz neke druge struke, to bi naprosto bio početak urušavanja ukupnog školskog sustava.\n\nii) Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN, 118/09) od 22.9.2009. Nacionalnog vijeća za znanost relevantan je u ovom kontekstu zato što jasno odjeljuje filozofiju od drugih srodnih disciplina. Filozofija jest srodna nekim drugim disciplinama kao što su psihologija, sociologija, itd. no ni u kom slučaju nije njima istovjetna. Filozofija je naprosto zasebna disciplina koja se zasebno studira i zasebno predaje. Pravilnikom Nacionalnog vijeća Filozofija je navedena kao polje (6.01) u području Humanističkih znanosti (6.) Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) uopće nisu polja u području Humanističkih znanosti (6). One su polja u području Društvenih znanosti (5). Teologija (6.02.) i Religiologija (6.09.) polja su koja su različita od polja Filozofije (6.01). \n Napominjemo da ova taksonomija nije površna, arbitrarna i čisto administrativna, već duboka i sadržajna. Ona odražava stvarno grupiranje u znanstvene discipline. Pored toga, ova taksonomija na snazi je već godinama i ne može ju se zanemariti kada se određuje tko što smije predavati u srednjoj školi zato što se upravo u skladu s njom izrađuju studijski programi i određuju kompetencije onih koji te studije završe. Zbog toga ona doista pokazuje tko je za što osposobljen i tko može što predavati.\n Iako se na nizu studija filozofski kolegiji predaju kao izborni ili kao opći kolegiji, sasvim je jasno tko jest a tko nije diplomirao filozofiju i sasvim je jasno tko jest a tko nije kvalificiran da drži nastavu iz filozofije i filozofskih predmeta u srednjim školama.\n  \niii) Navedeni Pravilnik Nacionalnog vijeća jasno navodi i da Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01), isto kao što i Logika (6.01.01) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Pravilnik tu sasvim točno odražava činjenicu da su se tijekom vremena Psihologija i Sociologija izdvojile iz Filozofije i postale samostalne discipline a da su Etika i Logika ostale filozofske discipline. Budući da kod nas, a ni u svijetu, ne postoje zasebni studiji Etike i Logike, Etika i Logika studiraju se u okviru studija Filozofije. Zbog toga su samo oni koji imaju diplomu Filozofije kvalificirani da predaju Etiku i Logiku! Niti jedna druga diploma nije garancija da je onaj tko je ima ikada slušao etiku. U svim drugim studijima etika može ali ne mora biti dio studija, dok u filozofiji etika mora biti dio studija. Etika je bitni dio studija filozofije. Zbog toga etiku može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. U predmetima Etika I do Etika IV doista ima različitih sadržaja no ipak okosnicu tih predmeta čini upravo etika. A etika je, pored logike, epistemologije i metafizike, jedan od četiri konstitutivna predmeta na svakom studiju filozofije. Stoga, budući da se etika sistematski studira samo na studiju filozofije, predmete Etika I do Etika IV može predavati samo onaj koji je diplomirao filozofiju. \n\niv) U Hrvatskoj se sveučilišna nastava filozofije odvija od 1662. kada je s radom počeo Filozofski studij Zagrebačkog kolegija. Danas u Hrvatskoj postoje dodiplomski, diplomski i postdiplomski studiji filozofije, a sveučilišna nastava filozofije odvija se na sedam visokoškolskih institucija:\n(1) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu od 1874. (http://www.ffzg.unizg.hr/filoz/)\n(2) na Odjelu za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zadru od 1961. (http://www.unizd.hr/Default.aspx?alias=www.uniz\nd.hr/filozofija&)\n(3) na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove s pravom javnosti od 1989. (http://www.ffdi.hr)\n(4) na Odjelu za filozofiju Hrvatskih studijia od 1993. (https://www.hrstud.unizg.hr/filozofija)\n(5) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci od 1998.\n(http://www.ffri.uniri.hr/hr/odsjeci-i-katedre/f\nilozofija.html)\n(6) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu od 2005.\n(http://www.ffst.unist.hr/odsjeci/filozofija)\n(7) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Osijeku od 2004.\n(http://www.ffos.unios.hr/filozofija)\nNa tim institucijama održava se nastava filozofije i one izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije ili magistra edukacije iz područja filozofije. Dakle, filozofija je u Hrvatskoj razvijena i visokoškolski sustav u Hrvatskoj producira kompetentni nastavnički kadar za predmete Filozofija, Logika, Etika te Etika i kultura. Stoga doista nema potrebe da te predmete predaje bilo tko drugi osim onoga tko ima diplomu filozofije, a i samo onaj tko ima diplomu filozofije ima kompetencije potrebne da predaje te predmete. \n\n\nNa osnovi navedenih razloga predlažemo da se u Nacrtu pravilnika u Članku 6. brišu stavci 3, 4 i 5. kako sada stoje i da se umjesto njih navede: profesor filozofije, diplomirani filozof, magistar filozofije. \n\n\n profesor filozofije\n diplomirani filozof\n magistar filozofije\n\n\nPredsjednik HRVATSKOG DRUŠTVA ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU\nBoran Berčić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[804,"Bruno Pušić","Članak 6.,\n3) etika:","Etika je jedna od osnovnih filozofskih disciplina i zbog toga kompetencije za izvođenje nastave etike osiguravaju samo studijski programi filozofije i to posebno studijski program magistra/magistre edukacije filozofije. Pravilnik bi trebao odražavati tu činjenicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[805,"Raul Raunić","Članak 6.,\n3) etika:","Poštovani, \nuz predloženi Nacrt pravilnika o odgovorajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika i stručnih suradnika... htio bih izreći sljedeće primjedbe:\n1. Načelna je primjedba da Nacrt Pravilnika treba sadržavati: a) obrazloženje na temelju kojeg se uz pojedini nastavni predmet propisuje odgovarajuća vrsta obrazovanja. Bez toga teško se oteti dojmu o određenoj razini voluntarizma i pristranosti;\nb) imena autora prijedloga i njihovih kompetencija, a što bi, vjerujem pridonijelo kvaliteti i odgovornosti u izradi Nacrta. \n2. Adekvatne stručne i nastavničke kompetencije za izvođenje nastavnog predmeta Etike, stječu se u okviru studijskih programa filozofije. Svi drugi studijski programi mogu više ili manje, rubno ili izborno, doticati pojedina filozofska područja, ali ne i pružiti sustavne kompetencije i ishode potrebne za izvođenje četverogodišnjih nastavnih programa etike.\n3. Na, shodno primjedbi br. 2., neopravdano proširenoj listi odgovarajućih vrsta obrazovanja, nedostaje ono najpozvanije: magistar/magistra edukacije filozofije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[806,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n3) etika:","Na ovoj listi nedostaje stručna profesija koja je na temelju svog studija, u skladu s bolonjskim procesom, jedina osposobljena za predavanje predmeta Etika u srednjim školama, to je - MAGISTAR/MAGISTRA EDUKACIJE FILOZOFIJE. \n\nTakođer, moram ustvrditi kako je apsolutni nonsens ovog Nacrta Pravilnika ''dopuštanje''  kroatolozima, katehetama, religiolozima i teolozima prava da predaju ovaj predmet u srednjoj školi. Onaj tko je te profesije stavio na ovu listu očigledno uopće nije upoznat s predmetima i ishodima izobrazbe same filozofije kao discipline i njenim granama poput etike koja se predaje u srednjim školama, kao niti s kolegijima svih pet godina studija filozofije. Ni u kojem slučaju nekoliko izbornih kolegija ne mogu osposobiti kroatologe, katehete, religiologe ili teologe da predaju Etiku. \n\nUvidom na internetske stranice Hrvatskih studija i pregledom studija Kroatologije svatko može uočiti kako je i ono malo ponuđenih kolegija koji su vezani uz filozofiju ponuđeno na posve slobodnom izboru; student može, ali ne mora uzeti niti jedan od njih već ima priliku uzeti neki od velikog broja ponuđenih kulturoloških ili književnih kolegija. (https://www.hrstud.unizg.hr/preddiplomski/dvopr\nedmetni/kroatologija), (https://www.hrstud.unizg.hr/diplomski/kroatolog\nija/nastavnicki). Na dvopredmetnom studiju Kroatologije kao i na diplomskom studiju Kroatologije uopće se ne nude filozofski kolegiji kao izborni, uopće ih nema. Stoga do titule magistra kroatologije može doći osoba koja uopće nije odslušala niti jedan kolegij vezan uz područje filozofije i njenih grana poput etike. No čak i da ih je ta osoba odslušala nekoliko kolegija na izbornoj razini to uopće ne osposobljava kroatologa da predaje Filozofiju ili Etiku, Etiku i kulturu ili Logiku. Kroatologija je kulturološki studij kao što je to navedeno na njihovim internetskim stranicama te je kao takvom područje njihova zapošljavanja u kulturološko-turističkom sektoru, a ne u odgoju i obrazovanju. Citiram sa stranica Odjela za kroatologije Hrvatskih studija; „Preddiplomski dvopredmetni studij kroatologije interdisciplinarni je kulturološki studij posvećen proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.  --  Sveučilišni diplomski studij kroatologije ustrojen je kao kulturološki studij u polju kroatologija u interdisciplinarnom području znanosti. Posvećen je proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.“. Također, upisati studij kroatologije i steći stupanj magistra kroatologije može i osoba koja na preddiplomskoj studirala nešto druga, a razlikovni ispit sastoji se od provjere znanja hrvatskog jezika i književnosti (http://webcache.googleusercontent.com/search?q=\ncache:XKOSavBkvl0J:www.hrstud.unizg.hr/images/50\n014237/Kriteriji%2520za%2520upis%2520na%2520dipl\nomske%2520studije%2520na%2520Hrvatskim%2520studi\njima%2520web%2520HS.docx+&cd=2&hl=hr&ct=clnk&gl=\nhr), stoga je sasvim moguće da titulu kroatologa stekne netko tko nijednom nije bio u dodiru sa filozofijom ili etikom. Stavljanjem kroatologa na listu osoba koje mogu predavati filozofiju, etiku, etiku i kulturu također oštećuje studente filozofije i sa samih Hrvatskih studija. Ovdje ne da je spuštena ljestvica već je ona odbačena kao kriterij. \n\nŠto se tiče kateheta, religiologa i teologa, oni također nisu osposobljeni da predaju Etiku budući da je jedan od ishoda filozofije i etike kao njene grane, pluralitet mišljenja, razvoj kritičkog mišljenja, argumentirano iznošenje stavova i njihovo revidiranje u slučaju snažnijeg argumenta. Neke osobe s vjerskom izobrazbom u više su slučajeva pokazale kako nisu spremne prihvatiti mnoge od tema koje se obrađuju na predmetu Etika tijekom srednjoškolskog obrazovanja. Pitanja homoseksualizma, vanbračnog seksa, umjetne oplodnje, pobačaja, rasizma, šovinizma, eutanazije, slobode misli i govora nisu u skladu s vjerskom izobrazbom koja tim pitanjima pristupa dogmatski, bez prava na drugo mišljenje, ali u skladu sa svojom vjeroispovijesti, što se moglo vidjeti prilikom pokušaja uvođenja Zdravstvenog odgoja koji sadrži mnoga pitanja i probleme koji se obrađuju na satovima etike, kao i razvoj mnogih etičkih teorija koje se obrađuje u sklopu studija filozofije na više međusobno povezanih kolegija. Predmet etika, nadalje, obrađuje mnoge filozofske poglede na etično ponašanje i samu etiku kao filozofsku disciplinu, što zahtijeva i šire poznavanje starogrčke, te općenito kontinentalne i analitičke filozofije, te također ostalih filozofskih tradicija poput azijskih... Pregledom studija kateheta i teologa lako se uviđa kako je njihov studij u skladu sa samim nazivom fakulteta i vjeroispovijesti, strogo usmjeren prema katoličkoj moralnoj teologiji i katoličkoj teologiji kao takvoj. Time su oni jedini osposobljeni za predavanje rimokatoličkog vjeronauka, no to nije slučaj i s predmetom Etika. \n\nNe bih želio da se moj komentar shvati kao napad na katoličke vjernike ili vjeru kao takvu već naprosto moram iskazati kako postoji velika razlika između etike kao filozofske discipline i teološke etike ili moralne teologije kao teološke discipline, diplomirani katehete ili teolozi nužno moraju biti vjernici što se potvrđuje i preduvjetom za upis studija teologije s potvrdom o krštenju i primljenim sakramentima te preporukom župnika, stoga kateheta ili teolog mora nužno biti i vjernik, a vjernik mora nužno i djelovati u skladu sa svojom vjerom. Katolički ili pravoslavni teolog ili kateheta ne može time prihvatiti mogućnost govora o slobodi drugačijeg stava o već navedenim: pobačaju, eutanaziji, homoseksualizmu... Stoga se ne može zahtijevati da vjernik djeluje prema nastavnom planu i programu koji je u suprotnosti s njegovim vjerskim stajalištima i da obrađuje nešto sa čime se istinski ne slaže. Kateheta ili teolog može govoriti o tome, no samo u skladu sa svojom vjeroispovijesti, u suprotnom se traži od njega/nje licemjerstvo prema vlastitoj vjeri i kršenje božje zapovjedi tj. laganja, vjernik ne može odabrati kada će djelovati u skladu sa svojom vjerom, a kada ne, on uvijek mora poštivati svoju vjeru. Filozof jedini istinski može predavati Etiku predviđenu planom i programom, a da se i ne spominje opći filozofski pristup i poznavanje svih filozofskih disciplina koje se katkad isprepliću.\n\nBudući da se u najvećem broju SŠ etika nalazi kao svojevrsna zamjena za vjeronauk (rimokatolički ili islamski), osim učenika koji nisu odabrali vjeronauk, etiku slušaju ateisti i pripadnici drugih vjeroispovijesti (kao i katolici koji su odlučili slušati nešto novo, a u gimnazijskom programu je i obavezni predmet) stoga jedina osoba koja je u potpunosti osposobljena izvoditi nastavu etike - filozof, magistar edukacije filozofije, koji svakom problemu pristupa slobodno na filozofski način.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[807,"LUKA PERUŠIĆ","Članak 6.,\n3) etika:","Cijenjeni, pri usporedbi s drugim prijedlozima u drugim područjima, doduše u kojima također ima začudnih kombinacija, ali u njih ne bih ulazio za sad, ne mogu se načuditi ovoj listi ovdje predstavljenoj. Profesor hrvatske kulture, diplomirani religiolog ili diplomirani kroatolog da bi mogli predavati filozofiju, to je po nestručnosti ekvivalentno angažiranju radiologa da na redovnoj bazi poduzima neurokirurške zahvate. Nešto je manje dubiozno, ali nikako opravdano, upisivanje politologa, sociologa i teologa, ali još uvijek indicira temeljno nepoznavanje, ako već ne prirode znanstvenog područja, onda \"Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima\" koje je donijelo Nacionalno vijeće za znanost. Filozofija je posebno polje humanističkih znanosti, za što postoji jasno visoko obrazovanje koje završava diplomom iz dotičnog područja, pri čemu je temeljem radova moguća specijalizacija iz posebne GRANE FILOZOFIJE - etike. Ako u nazivu zanimanja ne stoji \"filozof\", onda osoba nema što raditi na nastavi filozofije i etike i ne postoje nikakvi kvantitativni kriteriji, poput satnica ili manjka osoba, temeljem kojih bi se - na ovaj način, umjesto poticanja studija - to pokušavalo kompenzirati. Ako to uopće jest ideja ovog prijedloga, a ne a) osobno podcjenjivanje filozofije ili b) pokušaj ideologizacije bitnog znanstveno-kulturnog fenomena ljudskog društva. Stvar je tim nevjerojatnija, što npr. magistar sociologije može predavati filozofiju, ali magistar filozofije ne može predavati sociologiju? Tko je ovo pisao? Onako kako piše u poglavlju (22) - sociologija, to je upravo onako kako mora pisati u poglavlju (3) - etika, (4) etika i kultura i (5) filozofija, spram filozofa. Sve drugo nema veze s pravilnim prenošenjem znanja filozofije, njegovanjem integriteta filozofije i osiguranjem funkcionalne generacijske protočnosti, već s nekim posve drugim stvarima koje upravo s ovim veze nemaju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[808,"Karlo Mikić","Članak 6.,\n3) etika:","Teolozi su završili ili stručni studij teologije u trajanju 3 god. ili filozofsko-teološki studij u trajanju 5 god. U prvom slučaju uopće ne slušaju etiku nego moralnu teologiju, što nije ni slično, a u drugom slušaju etiku ali u svojstvu studenata filozofije. Studenti katehetike također ne slušaju etiku za vrijeme svog studija. Studenti religijskih znanosti slušaju etiku ali također u svojstvu studenata filozofije je su filozofija i religijske znanosti jedinstven studij do diplomskog, kada se može odlučiti izabrati nastavak isključivo religijskih znanosti. Dopustiti im da samo kao religiolozi predaju etiku značilo bi svima koji su završili filozofiju samo na preddipl. studiju, a za dipl. nešto drugo, dopustiti isto. Ipak, od filozofa se traži da diplomiraju filozofiju kako bi predavali etiku. Što se pak tiče kroatologa, ne znam je li to nekakav vic ili što, jer se i sami kroatolozi muče pri razumijevanju njihove prisutnosti ovdje. Što to točno njih kvalificira za nastavnike etike? Čak i da jesu vični nekom nepostojećem univerzalnohrvatskom pathosu to spada pod područje morala i običajnosti, što je predmet proučavanja kojime se bavi filozofijska disciplina pod nazivom etika. U najboljem slučaju filozofi bi mogli biti osposobljeni govoriti o fenomenu moralnosti unutar povijesti hrvatske kulture ili o povijesti etičkih istraživanja u Hrvata, ali kroatolozi nipošto ne bi mogli obratno, govoriti o etici, kao kroatolozi. Dopustiti to bilo bi jednako kao dati bilo kome da predaje fiziku samo zato što je podvrgnut fizikalnim zakonima...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[809,"Matija Kovačević","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Poštovani,\nIako se navedena zvanja već dugo smatraju odgovarajućim vrstama obrazovanja za predavanje Etike i kulture (v. http://zakon.poslovna.hr/public/pravilnik-o-stru\ncnoj-spremi-i-pedagosko-psiholoskom-obrazovanju-\nnastavnika-u-srednjem-skolstvu/11073/zakoni.aspx\n, čl 2., st. 24 i http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/1999\n_07_80_1437.html, čl. 1, st. 11), mislim da je od 1995. i 1999. prošlo dovoljno vremena da shvatimo kako su određena rješenja bila proizvod tadašnje ideološke klime. Ta rješenja ne bismo trebali nekritički prenositi u današnje vrijeme, već osmišljeno unositi promjene u skladu s trenutnim kulturnim prilikama.\n\nZahvaljujem Luki Perušiću koji se sjetio spomenuti Kulturne antropologe kao bolje kandidate za nastavu Etike i kulture od nefilozofskih zvanja navedenih u čl. 6, st. 4. Doista, osim filozofa koji o etici i kulturi mogu progovoriti iz perspektive filozofijskih disciplina, prije svega etike, od ostalih zvanja su u današnjem pluralističkom društvu o kulturi mnogo pozvaniji predavati kulturni antropolozi, koji u svom obrazovanju stječu specijalizirano i sveobuhvatno obrazovanje o fenomenu kulture i o samim kulturama, što uključuje i pripadajuće etičke sustave i vjerovanja. Studij Etnologije i kulturne antropologije daje i opširan pregled hrvatske kulture, ali na jedan kritičkiji i obrazovnoj djelatnosti mnogo primjereniji način od kroatologa čiji program ih priprema prije svega za kulturno-turističku djelatnost. Stoga preporučam da, ako se želi uvrstiti još neko zvanje uz Diplomirane filozofe, Magistre filozofije i Magistre edukacije filozofije, to prije svega budu sljedeća zvanja, uz obvezu stjecanja pedagoških kompetencija (ako ih već nisu stekli u drugoj studijskoj grupi, što je česti slučaj):\n\nDiplomirani etnolog i kulturni antropolog\nMagistar/magistra etnologije i kulturne antropologije\n\nS poštovanjem,\nMatija Kovačević, magistar etnologije i kulturne antropologije / magistar edukacije francuskog jezika i književnosti","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[810,"Filozofski fakultet Družbe Isusove","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Poštovani,\nUključujući se u javnu raspravu članovi Znanstveno-nastavnog vijeća Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) smatraju da su kompetentni nastavnici za izvođenje nastave predmeta logika, filozofija, etika te etika i kultura nastavnici u stručnom zvanju: magistar filozofije, magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije. Držimo međutim da stručne kompetencije za predavanje predmeta etika te etika i kultura imaju i završeni studenti diplomskog studija religijskih znanosti Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) u zvanju magistar religiologije. \nObrazloženje:\nPrema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost (usp. čl. 3. i 4.) religijske znanosti su interdisciplinarno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.09). Završeni studenti su na preddiplomskoj razini studija filozofije i religijskih znanosti slušali opću i individualnu etiku, a u diplomskom studiju religijskih znanosti kao glavne predmete još načela kršćanske etike, katoličku društvenu etiku te bioetiku. Uz nabrojene obavezne predmete studenti su tijekom studija imali na raspolaganju bogati izbor seminara i izbornih predmeta iz etičke problematike. Nadalje, budući da je na Fakultetu filozofije i religijskih znanosti (Filozofskom fakultetu Družbe Isusove) studiju povijesti filozofije dano puno prostora, tj. proučavaju se sustavi značajnih mislilaca svih filozofskih razdoblja, onda i studenti mogu steći bogata znanja o etičkim sustavima pojedinih mislilaca, koji su tako dali svoj doprinos razvoju etičke misli općenito. I napokon, na istome se Fakultetu poučavaju i najznačajnije svjetske religije koje redom u sebi uključuju etičke sustave. U Dopunskoj ispravi diplomskog studija religijskih znanosti stoji da je nositelj ove kvalifikacije  osposobljen za obavljanje „niza stručnih i znanstvenih poslova iz područja religije, etike i dodirnih područja…“ Na temelju navedenoga smatramo da i diplomirani studenti studija religijskih znanosti ovoga učilišta (magistar religiologije) imaju potrebne kompetencije za izvođenje predmeta etika te etika i kultura. \nMolimo Vas da razmotrite našu primjedbu i argumente te prihvatite naš prijedlog da predmete etika te etika i kultura predaju magistri religiologije. \nS poštovanjem,\nprof. dr. sc. Ivan Šestak, Dekan FFDI (FFRZ)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[811,"Katarina Stupalo","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","S obzirom da je etika filozofska disciplina, a samim time i etika i kultura, ono što je izneseno da vrijedi za etiku, a to je da su je kompetentni (s obzirom na edukaciju) predavati isključivo oni sa završenim studijem filozofije vrijedi i za ovaj predmet. Stoga, predlažem da se u prijedlog pravilnika unese izmjena: od dana stupanja ovoga Pravilnika na snagu predmet Etika i kultura ubuduće mogu predavati isključivo profesori filozofije te magiste/i filozofije. \nKatarina Stupalo, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[812,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","U Nacrtu Pravilnika stoji da bi predmet Etika i kultura osim filozofa (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) mogli predavati i teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog), politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Predmet Etika i kultura spada u filozofsku skupinu predmeta, što potvrđuje činjenica da se ubraja u red ključnih filozofskih disciplina. Kako za predmete Filozofija i Logika, tako i za predmete Etika i kultura i Etika, potrebna je sustavna filozofska naobrazba koju pruža isključivo studij filozofije. S obzirom na navedeno, predlažemo vam da u rubrikama Etika i kultura i Etika članka 6 Nacrta Pravilnika bude navedeno samo magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije. Budući da trenutno u školama predmete Etika i kultura i Etika izvode i nastavnici koji nisu završili studij filozofije, predlažem vam da se u Pravilniku izrijekom navede da se spomenuta odredba počinje provoditi za buduće zaposlenike nakon njegova stupanja na snagu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[813,"Udruženje studenata filozofije","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Cijenjeni gospodine ministre Šustar, \ncijenjena gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković,\n\nZatečeni smo predloženim odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija, Etika i Etika i kultura. Temeljem ciljeva i obaveza propisanih statutom Udruženja studenata filozofije, dužni smo obratiti vam se izjavom i zahtjevom. Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika neutemeljene prvenstveno iz razloga što je filozofija etablirano polje u području humanističkih znanosti s jasno određenim predmetom i pripadajućom metodologijom. Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) neupitno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao polja u odnosu na druga polja u području humanističkih znanosti i šire u okviru cjelokupne znanosti i umjetnosti. Shodno tomu, nastavni programi filozofije i ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao specifičnog znanstvenog polja, odnosno discipline. Kompetencijski standard izvođenja i očekivane ishode nastave filozofije moguće je postići isključivo na temelju svladanih diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu ni sukladni niti istovrsni studijskim programima filozofije te se ne mogu koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Mogući kolegiji u nefilozofskim studijskim programima mogu sadržavati detalje iz filozofije, no to ih ni na koji način ne stavlja u kompetencijsku ravan s magistrima filozofije. Također, ti kolegiji najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija, a ni njihov mogući status obvezatnosti ne može pohađateljima dati kompetencije potrebne za primjereno prenošenje znanja filozofije u srednjim školama.\n\nNavedeni uvjeti utoliko više vrijede za predmete Etiku i Etiku i kulturu, ukoliko se uzme u obzir, a mora se uzeti, da je etika, kao i logika, oduvijek bila sastavni dio filozofije, točnije, njena disciplina, i to ne tek po ustaljenosti prakse, nego i prema zakonskim odredbama. Nadalje, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Podrazumijeva se da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja članka 105., stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju koji propisuje sljedeće: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“\n\nStudijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Nedopustivo je angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama niti bi bilo podnošljivo reparacijsko uvođenje recipročnosti sprema u uvjetima izvođenja nefilozofskih predmeta poput sociologije. Suprotno, smatra li Ministarstvo, odnosno Agencija, da bi kadrovske potrebe mogle porasti, predlažemo poticanje navedenih studija za koje tradicionalno postoji velik interes.\n\nShodno iznesenim razlozima, kao i poradi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja:\n\n1) Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; \n\n2) Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n3) Etika i kultura: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n4) Logika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[814,"Filozofski fakultet, Sveučilište u Rijeci","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Javljamo se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \nSpomenuti dokument razmotrili smo na Vijeću Odsjeka u srijedu 3. veljače 2016. godine. Jednoglasno smo zaključili da su kriteriji neprimjereni u vezi s uvjetima koji se postavljaju za nastavnike filozofije i etike. Naše je mišljenje da i jedan i drugi predmet zahtijevaju strogu filozofsku edukaciju i pripremu, upravo takvu kakvu je moguće dobiti isključivo na studijima filozofije. Pored toga, valja naglasiti da diplomiranih magistara edukacije filozofije ima u sasvim dovoljnom broju za zadovoljavanje potreba ustanove. \nNadamo se izmjeni sporne stavke Nacrta Pravilnika. \n\n      Ispred Odsjeka\n      Prof. dr. sc. Elvio Baccarini\n      Pročelnik Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[815,"VESNA RAJNOVIĆ","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Je li ovo početak kraja ? Ili je kraj počeo još prošle godine najavom da filozofija, etika i logika više neće biti predmeti na državnoj maturi ?\nBaš sjajno zvuči da filozofiju i etiku mogu predavati svi, dakle, tko god želi jer za to očito nisu potrebne nikakve stručne kvalifikacije. Tko god misli je, valjda, samim time kvalificiran.\nPitam se kakve su kvalifikacije potrebne da bi čovjek bio u poziciji sastavljati ovakav prijedlog pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[816,"HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Kao strukovna udruga koja okuplja profesionalne filozofe i ljude koji se bave filozofijom (HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU) dužni smo reagirati na sadržaj Nacrta pravilnika i pokušati zaštititi dignitet struke i kvalitetu nastave Filozofije i Etike u srednjim školama. Naime, nacrtom ovog pravilnika predviđeno je da, pored filozofa, Filozofiju smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); da Etiku smiju predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta); te da Etiku i kulturu smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta). Smatramo da su ove stavke Nacrta očito pogrešne, da potencijalno imaju dalekosežne negativne posljedice po školski sustav u cjelini, a i da su uvredljive za ljude koji rade u struci filozofije kao i za struku filozofije u cjelini. Nije nam jasno kako se tako očita pogreška mogla potkrasti, čak i u fazi izrade nacrta. Smatramo da:\n\n1. Filozofiju smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n2. Etiku smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n3. Etiku i kulturu smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n\nSvoj stav temeljimo na:\n\ni) Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi \nii) Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost \niii) Činjenici da je etika filozofska disciplina i da se etiku može sustavno studirati samo u okviru studija filozofije.\niv) Činjenici da u Hrvatskoj filozofija predstavlja legitimnu i respektabilnu znanstvenu disciplinu s dugom i bogatom tradicijom, te činjenici da u Hrvatskoj postoji više visokoškolskih ustanova koje izvode sveučilišni studij filozofije i izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije. \n\ni) U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014. Dio XI. Članak 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Ova je odredba sasvim jasna, logična i prirodna: X može predavati samo onaj tko je diplomirao X! Naprosto nije jasno kako bi itko drugi mogao predavati X. Jasno je da filozofiju može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. Iako je stvar potpuno očita ona je ujedno i vrlo ozbiljna. Naime, ako bi se zakonom propisalo da ljudi koji su diplomirali jednu struku smiju držati nastavu iz neke druge struke, to bi naprosto bio početak urušavanja ukupnog školskog sustava.\n\nii) Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN, 118/09) od 22.9.2009. Nacionalnog vijeća za znanost relevantan je u ovom kontekstu zato što jasno odjeljuje filozofiju od drugih srodnih disciplina. Filozofija jest srodna nekim drugim disciplinama kao što su psihologija, sociologija, itd. no ni u kom slučaju nije njima istovjetna. Filozofija je naprosto zasebna disciplina koja se zasebno studira i zasebno predaje. Pravilnikom Nacionalnog vijeća Filozofija je navedena kao polje (6.01) u području Humanističkih znanosti (6.) Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) uopće nisu polja u području Humanističkih znanosti (6). One su polja u području Društvenih znanosti (5). Teologija (6.02.) i Religiologija (6.09.) polja su koja su različita od polja Filozofije (6.01). \n Napominjemo da ova taksonomija nije površna, arbitrarna i čisto administrativna, već duboka i sadržajna. Ona odražava stvarno grupiranje u znanstvene discipline. Pored toga, ova taksonomija na snazi je već godinama i ne može ju se zanemariti kada se određuje tko što smije predavati u srednjoj školi zato što se upravo u skladu s njom izrađuju studijski programi i određuju kompetencije onih koji te studije završe. Zbog toga ona doista pokazuje tko je za što osposobljen i tko može što predavati.\n Iako se na nizu studija filozofski kolegiji predaju kao izborni ili kao opći kolegiji, sasvim je jasno tko jest a tko nije diplomirao filozofiju i sasvim je jasno tko jest a tko nije kvalificiran da drži nastavu iz filozofije i filozofskih predmeta u srednjim školama.\n  \niii) Navedeni Pravilnik Nacionalnog vijeća jasno navodi i da Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01), isto kao što i Logika (6.01.01) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Pravilnik tu sasvim točno odražava činjenicu da su se tijekom vremena Psihologija i Sociologija izdvojile iz Filozofije i postale samostalne discipline a da su Etika i Logika ostale filozofske discipline. Budući da kod nas, a ni u svijetu, ne postoje zasebni studiji Etike i Logike, Etika i Logika studiraju se u okviru studija Filozofije. Zbog toga su samo oni koji imaju diplomu Filozofije kvalificirani da predaju Etiku i Logiku! Niti jedna druga diploma nije garancija da je onaj tko je ima ikada slušao etiku. U svim drugim studijima etika može ali ne mora biti dio studija, dok u filozofiji etika mora biti dio studija. Etika je bitni dio studija filozofije. Zbog toga etiku može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. U predmetima Etika I do Etika IV doista ima različitih sadržaja no ipak okosnicu tih predmeta čini upravo etika. A etika je, pored logike, epistemologije i metafizike, jedan od četiri konstitutivna predmeta na svakom studiju filozofije. Stoga, budući da se etika sistematski studira samo na studiju filozofije, predmete Etika I do Etika IV može predavati samo onaj koji je diplomirao filozofiju. \n\niv) U Hrvatskoj se sveučilišna nastava filozofije odvija od 1662. kada je s radom počeo Filozofski studij Zagrebačkog kolegija. Danas u Hrvatskoj postoje dodiplomski, diplomski i postdiplomski studiji filozofije, a sveučilišna nastava filozofije odvija se na sedam visokoškolskih institucija:\n(1) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu od 1874. (http://www.ffzg.unizg.hr/filoz/)\n(2) na Odjelu za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zadru od 1961. (http://www.unizd.hr/Default.aspx?alias=www.uniz\nd.hr/filozofija&)\n(3) na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove s pravom javnosti od 1989. (http://www.ffdi.hr)\n(4) na Odjelu za filozofiju Hrvatskih studijia od 1993. (https://www.hrstud.unizg.hr/filozofija)\n(5) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci od 1998.\n(http://www.ffri.uniri.hr/hr/odsjeci-i-katedre/f\nilozofija.html)\n(6) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu od 2005.\n(http://www.ffst.unist.hr/odsjeci/filozofija)\n(7) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Osijeku od 2004.\n(http://www.ffos.unios.hr/filozofija)\nNa tim institucijama održava se nastava filozofije i one izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije ili magistra edukacije iz područja filozofije. Dakle, filozofija je u Hrvatskoj razvijena i visokoškolski sustav u Hrvatskoj producira kompetentni nastavnički kadar za predmete Filozofija, Logika, Etika te Etika i kultura. Stoga doista nema potrebe da te predmete predaje bilo tko drugi osim onoga tko ima diplomu filozofije, a i samo onaj tko ima diplomu filozofije ima kompetencije potrebne da predaje te predmete. \n\n\nNa osnovi navedenih razloga predlažemo da se u Nacrtu pravilnika u Članku 6. brišu stavci 3, 4 i 5. kako sada stoje i da se umjesto njih navede: profesor filozofije, diplomirani filozof, magistar filozofije. \n\n\n profesor filozofije\n diplomirani filozof\n magistar filozofije\n\n\nPredsjednik HRVATSKOG DRUŠTVA ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU\nBoran Berčić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[817,"Raul Raunić","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Poštovani, nastavni predmet \"Etika i kultura\", koliko mi je poznato, ne izvodi se u okviru  nastavnih programa srednjoškolskog obrazovanja, pa utoliko utvrđivanje odgovarajuće vrste obrazovanja za predmet koji se ne izvodi, zapravo prejudicira određena rješenja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[818,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Kao što sam naveo i za predmet Etika:\nNa ovoj listi nedostaje stručna profesija koja je na temelju svog studija, u skladu s bolonjskim procesom, jedina osposobljena za predavanje predmeta Etika u srednjim školama, to je - MAGISTAR/MAGISTRA EDUKACIJE FILOZOFIJE. \n\nTakođer, moram ustvrditi kako je apsolutni nonsens ovog Nacrta Pravilnika ''dopuštanje''  kroatolozima, katehetama, religiolozima i teolozima prava da predaju ovaj predmet u srednjoj školi. Onaj tko je te profesije stavio na ovu listu očigledno uopće nije upoznat s predmetima i ishodima izobrazbe same filozofije kao discipline i njenim granama poput etike koja se predaje u srednjim školama, kao niti s kolegijima svih pet godina studija filozofije. Ni u kojem slučaju nekoliko izbornih kolegija ne mogu osposobiti kroatologe, katehete, religiologe ili teologe da predaju Etiku. \n\nUvidom na internetske stranice Hrvatskih studija i pregledom studija Kroatologije svatko može uočiti kako je i ono malo ponuđenih kolegija koji su vezani uz filozofiju ponuđeno na posve slobodnom izboru; student može, ali ne mora uzeti niti jedan od njih već ima priliku uzeti neki od velikog broja ponuđenih kulturoloških ili književnih kolegija. (https://www.hrstud.unizg.hr/preddiplomski/dvopr\nedmetni/kroatologija), (https://www.hrstud.unizg.hr/diplomski/kroatolog\nija/nastavnicki). Na dvopredmetnom studiju Kroatologije kao i na diplomskom studiju Kroatologije uopće se ne nude filozofski kolegiji kao izborni, uopće ih nema. Stoga do titule magistra kroatologije može doći osoba koja uopće nije odslušala niti jedan kolegij vezan uz područje filozofije i njenih grana poput etike. No čak i da ih je ta osoba odslušala nekoliko kolegija na izbornoj razini to uopće ne osposobljava kroatologa da predaje Filozofiju ili Etiku, Etiku i kulturu ili Logiku. Kroatologija je kulturološki studij kao što je to navedeno na njihovim internetskim stranicama te je kao takvom područje njihova zapošljavanja u kulturološko-turističkom sektoru, a ne u odgoju i obrazovanju. Citiram sa stranica Odjela za kroatologije Hrvatskih studija; „Preddiplomski dvopredmetni studij kroatologije interdisciplinarni je kulturološki studij posvećen proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.  --  Sveučilišni diplomski studij kroatologije ustrojen je kao kulturološki studij u polju kroatologija u interdisciplinarnom području znanosti. Posvećen je proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.“. Također, upisati studij kroatologije i steći stupanj magistra kroatologije može i osoba koja na preddiplomskoj studirala nešto druga, a razlikovni ispit sastoji se od provjere znanja hrvatskog jezika i književnosti (http://webcache.googleusercontent.com/search?q=\ncache:XKOSavBkvl0J:www.hrstud.unizg.hr/images/50\n014237/Kriteriji%2520za%2520upis%2520na%2520dipl\nomske%2520studije%2520na%2520Hrvatskim%2520studi\njima%2520web%2520HS.docx+&cd=2&hl=hr&ct=clnk&gl=\nhr), stoga je sasvim moguće da titulu kroatologa stekne netko tko nijednom nije bio u dodiru sa filozofijom ili etikom. Stavljanjem kroatologa na listu osoba koje mogu predavati filozofiju, etiku, etiku i kulturu također oštećuje studente filozofije i sa samih Hrvatskih studija. Ovdje ne da je spuštena ljestvica već je ona odbačena kao kriterij. \n\nŠto se tiče kateheta, religiologa i teologa, oni također nisu osposobljeni da predaju Etiku budući da je jedan od ishoda filozofije i etike kao njene grane, pluralitet mišljenja, razvoj kritičkog mišljenja, argumentirano iznošenje stavova i njihovo revidiranje u slučaju snažnijeg argumenta. Neke osobe s vjerskom izobrazbom u više su slučajeva pokazale kako nisu spremne prihvatiti mnoge od tema koje se obrađuju na predmetu Etika tijekom srednjoškolskog obrazovanja. Pitanja homoseksualizma, vanbračnog seksa, umjetne oplodnje, pobačaja, rasizma, šovinizma, eutanazije, slobode misli i govora nisu u skladu s vjerskom izobrazbom koja tim pitanjima pristupa dogmatski, bez prava na drugo mišljenje, ali u skladu sa svojom vjeroispovijesti, što se moglo vidjeti prilikom pokušaja uvođenja Zdravstvenog odgoja koji sadrži mnoga pitanja i probleme koji se obrađuju na satovima etike, kao i razvoj mnogih etičkih teorija koje se obrađuje u sklopu studija filozofije na više međusobno povezanih kolegija. Predmet etika, nadalje, obrađuje mnoge filozofske poglede na etično ponašanje i samu etiku kao filozofsku disciplinu, što zahtijeva i šire poznavanje starogrčke, te općenito kontinentalne i analitičke filozofije, te također ostalih filozofskih tradicija poput azijskih... Pregledom studija kateheta i teologa lako se uviđa kako je njihov studij u skladu sa samim nazivom fakulteta i vjeroispovijesti, strogo usmjeren prema katoličkoj moralnoj teologiji i katoličkoj teologiji kao takvoj. Time su oni jedini osposobljeni za predavanje rimokatoličkog vjeronauka, no to nije slučaj i s predmetom Etika. \n\nNe bih želio da se moj komentar shvati kao napad na katoličke vjernike ili vjeru kao takvu već naprosto moram iskazati kako postoji velika razlika između etike kao filozofske discipline i teološke etike ili moralne teologije kao teološke discipline, diplomirani katehete ili teolozi nužno moraju biti vjernici što se potvrđuje i preduvjetom za upis studija teologije s potvrdom o krštenju i primljenim sakramentima te preporukom župnika, stoga kateheta ili teolog mora nužno biti i vjernik, a vjernik mora nužno i djelovati u skladu sa svojom vjerom. Katolički ili pravoslavni teolog ili kateheta ne može time prihvatiti mogućnost govora o slobodi drugačijeg stava o već navedenim: pobačaju, eutanaziji, homoseksualizmu... Stoga se ne može zahtijevati da vjernik djeluje prema nastavnom planu i programu koji je u suprotnosti s njegovim vjerskim stajalištima i da obrađuje nešto sa čime se istinski ne slaže. Kateheta ili teolog može govoriti o tome, no samo u skladu sa svojom vjeroispovijesti, u suprotnom se traži od njega/nje licemjerstvo prema vlastitoj vjeri i kršenje božje zapovjedi tj. laganja, vjernik ne može odabrati kada će djelovati u skladu sa svojom vjerom, a kada ne, on uvijek mora poštivati svoju vjeru. Filozof to jedini istinski može predavati Etiku predviđenu planom iprogramom, a da se i ne spominje opći filozofski pristup i poznavanje svih filozofskih disciplina koje se katkad isprepliću.\n\nBudući da se u najvećem broju SŠ etika nalazi kao svojevrsna zamjena za vjeronauk (rimokatolički ili islamski), osim učenika koji nisu odabrali vjeronauk,  etiku slušaju ateisti i pripadnici drugih vjeroispovijesti (kao i katolici koji su odlučili slušati nešto novo, a u gimnazijskom programu je i obavezni predmet) stoga jedina osoba koja ou potpunosti osposobljena izvoditi nastavu etike jest filozof, magistar edukacije filozofije, koji svakom problemu pristupa slobodno s filozofskim pristupom.\nUkratko, vezano za sve nefilozofske struke; nekoliko odslušanih kolegija (većinom samo jedan - etika) bez same Povijesti filozofije koja obuhvaća pregled, između ostalog, razvoja mnogih etičkih teorija od antičkih vremena sve do danas, ne osposobljavaju osobu za predavanje ovog predmeta. Bez sveokupnog studija filozofije i svih pripadajućih kolegija navedeni studiji nikako ne mogu osposobiti sociologe i politologe da predaju ovaj predmet u srednjim školama.\n\n Također je potrebno da se predmet Etika i kultura u potpunosti izbaci s ove liste budući da se on izvodi u minimalnom broju srednjih škola, koliko sam upoznat. Jedini vrijedeći predmet jest Etika, koji se nalazi u kurikulumu i na Državnoj maturi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[819,"LUKA PERUŠIĆ","Članak 6.,\n4) 4)etika i kultura:","Cijenjeni, pri usporedbi s drugim prijedlozima u drugim područjima, doduše u kojima također ima začudnih kombinacija, ali u njih ne bih ulazio za sad, ne mogu se načuditi ovoj listi ovdje predstavljenoj. Profesor hrvatske kulture, diplomirani religiolog ili diplomirani kroatolog da bi mogli predavati filozofiju, to je po nestručnosti ekvivalentno angažiranju radiologa da na redovnoj bazi poduzima neurokirurške zahvate. Nešto je manje dubiozno, ali nikako opravdano, upisivanje politologa, sociologa i teologa, ali još uvijek indicira temeljno nepoznavanje, ako već ne prirode znanstvenog područja, onda \"Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima\" koje je donijelo Nacionalno vijeće za znanost. Filozofija je posebno polje humanističkih znanosti, za što postoji jasno visoko obrazovanje koje završava diplomom iz dotičnog područja, pri čemu je temeljem radova moguća specijalizacija iz posebne GRANE FILOZOFIJE - etike. Ako u nazivu zanimanja ne stoji \"filozof\", onda osoba nema što raditi na nastavi filozofije i etike i ne postoje nikakvi kvantitativni kriteriji, poput satnica ili manjka osoba, temeljem kojih bi se - na ovaj način, umjesto poticanja studija - to pokušavalo kompenzirati. Ako to uopće jest ideja ovog prijedloga, a ne a) osobno podcjenjivanje filozofije ili b) pokušaj ideologizacije bitnog znanstveno-kulturnog fenomena ljudskog društva. Stvar je tim nevjerojatnija, što npr. magistar sociologije može predavati filozofiju, ali magistar filozofije ne može predavati sociologiju? Tko je ovo pisao? Onako kako piše u poglavlju (22) - sociologija, to je upravo onako kako mora pisati u poglavlju (3) - etika, (4) etika i kultura i (5) filozofija, spram filozofa. Sve drugo nema veze s pravilnim prenošenjem znanja filozofije, njegovanjem integriteta filozofije i osiguranjem funkcionalne generacijske protočnosti, već s nekim posve drugim stvarima koje upravo s ovim veze nemaju. Također, ako se već želi uvoditi predmet etike i kulture, onda bi pravo na govorenje o kulturi eventualno imali kulturni antropolozi u kombinaciji s filozofijom ili povijesti, a opet ne kroatolozi, povjesničari hrvatske kulture ili diplomirani teolozi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[820,"Matija Kovačević","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani,\nIako su nefilozofska zvanja iz čl. 6, st. 5) kao odgovarajuće vrste obrazovanja za nastavnike Etike i Etike i kulture uvrštena još u Pravilnik iz 1995. s izmjenama iz 1999., čak ni taj Pravilnik nije išao toliko daleko da ista zvanja usvoji kao odgovarajuću spremu za nastavnike Filozofije. Pridružujem se kolegama u čuđenju na takav potez i molbi da saznamo razloge i autore tog prijedloga – zar ne bi to trebalo biti mnogo transparentnije? Ako motive za taj poduhvat predlagači nalaze u kršćanskom poslanju, moram ih odmah razočarati. Onaj tko se drži Isusovog učenja „činite drugima što želite da oni čine vama“ ne bi filozofima istrgnuo marljivim trudom stečeno pravo da predaju ono za što su se školovali i tako olako ga rasipao sociolozima, politolozima, kroatolozima, religiolozima i teolozima, a u isto vrijeme onemogućio filozofima da predaju u njihovim poljima. Dakle, ovaj prijedlog, osim što kompromitira izvedbu obrazovnog procesa, predstavlja i neosjetljiv čin nepravde, kojeg autori, nadam se, nisu željeli svjesno počiniti. Iz Nacrta se stječe dojam kao da smo u neviđenoj krizi popunjavanja kadra nastavnika Filozofije, što, koliko sam upućen, nikako nije slučaj. Bojim se da ovaj propust, u čiju dobronamjernost želim vjerovati, može biti iskorišten za ideologiziran i jednostran pristup nastavi Filozofije diljem države.\n\nS druge strane, u javnoj raspravi nisu poštena ni stereotipiziranja vjernika kao uskogrudnih ljudi lišenih kritičkog mišljenja i neosjetljivih za svjetonazorski pluralitet. To je sekularna dogma. Vjernici mogu predavati filozofske i etičke teme na nedogmatski, nekatehetski, kritički i argumentiran način. Premda to ne znači da se teolozima i religiolozima (a još manje drugim zvanjima koja nisu ni u istom znanstvenom području) trebaju širom otvoriti vrata za predavanje Filozofije u državnim školama, ono što bi pomoglo njegovanju pluraliteta mišljenja i atmosfere međusobnog uvažavanja bilo bi omogućiti školama kojima je vlasnik/osnivač vjerska zajednica da za nastavnike Filozofije zaposle teologe (budući da je Teologija [6.02] ipak najsrodnije polje Filozofiji [6.01]), koji bi uz filozofske teme mogli učenicima predstaviti i neke srodne teološke teme, te potaknuti na promišljanje o povezanim epistemološkim i ontološkim polazišnim pretpostavkama o kojima možda ne bi čuli u državnoj školi. Izgradnja takvog kurikulumskog i izvedbenog pluraliteta (čemu i CKR stremi) pomogla bi suzbijanju tenzija, kao što bi to učinio i prestanak stereotipiziranja vjernika na nastavi Filozofije i Etike koje mnogi učenici dan-danas doživljavaju umjesto iskrenog pokušaja shvaćanja njihovih postavki i razloga vjerovanja. Za jednaku osudu su marginalizacija i omalovažavanje teološke znanosti (koju nipošto ne treba poistovjećivati s dogmatskim promicateljima crkvene hijerarhije i moći, ma bili oni i u većini). Potrebno je više preispitivanja i samoispitivanja na obje strane.\n\nRekavši sve to, moj konkretni prijedlog za Nacrt Pravilnika je ostaviti Diplomirane filozofe, Profesore filozofije, Magistre filozofije (i dodati Magistre edukacije filozofije) kao jedine osposobljene za predavanje Filozofije u srednjim školama, uz iznimku školâ kojima je vlasnik/osnivač vjerska zajednica, gdje bi Filozofiju mogli predavati i Diplomirani teolozi i Magistri/magistre teologije, uz stečene pedagoške kompetencije.\n\nMatija Kovačević, magistar etnologije i kulturne antropologije / magistar edukacije francuskog jezika i književnosti","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[821,"Filozofski fakultet Družbe Isusove","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani,\nUključujući se u javnu raspravu članovi Znanstveno-nastavnog vijeća Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) smatraju da su kompetentni nastavnici za izvođenje nastave predmeta logika, filozofija, etika te etika i kultura nastavnici u stručnom zvanju: magistar filozofije, magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije. Držimo međutim da stručne kompetencije za predavanje predmeta etika te etika i kultura imaju i završeni studenti diplomskog studija religijskih znanosti Fakulteta filozofije i religijskih znanosti (Filozofskog fakulteta Družbe Isusove) u zvanju magistar religiologije. \nObrazloženje:\nPrema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost (usp. čl. 3. i 4.) religijske znanosti su interdisciplinarno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.09). Završeni studenti su na preddiplomskoj razini studija filozofije i religijskih znanosti slušali opću i individualnu etiku, a u diplomskom studiju religijskih znanosti kao glavne predmete još načela kršćanske etike, katoličku društvenu etiku te bioetiku. Uz nabrojene obavezne predmete studenti su tijekom studija imali na raspolaganju bogati izbor seminara i izbornih predmeta iz etičke problematike. Nadalje, budući da je na Fakultetu filozofije i religijskih znanosti (Filozofskom fakultetu Družbe Isusove) studiju povijesti filozofije dano puno prostora, tj. proučavaju se sustavi značajnih mislilaca svih filozofskih razdoblja, onda i studenti mogu steći bogata znanja o etičkim sustavima pojedinih mislilaca, koji su tako dali svoj doprinos razvoju etičke misli općenito. I napokon, na istome se Fakultetu poučavaju i najznačajnije svjetske religije koje redom u sebi uključuju etičke sustave. U Dopunskoj ispravi diplomskog studija religijskih znanosti stoji da je nositelj ove kvalifikacije  osposobljen za obavljanje „niza stručnih i znanstvenih poslova iz područja religije, etike i dodirnih područja…“ Na temelju navedenoga smatramo da i diplomirani studenti studija religijskih znanosti ovoga učilišta (magistar religiologije) imaju potrebne kompetencije za izvođenje predmeta etika te etika i kultura. \nMolimo Vas da razmotrite našu primjedbu i argumente te prihvatite naš prijedlog da predmete etika te etika i kultura predaju magistri religiologije. \nS poštovanjem,\nprof. dr. sc. Ivan Šestak, Dekan FFDI (FFRZ)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[822,"Ivan Glavinić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani,\n\nNacrtom ovog Pravilnika predviđeno je da, osim filozofa: \n- Filozofiju ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (čl. 6., st. 5.); \n- Etiku ravnopravno mogu predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (čl. 6., st. 3.);\n- Etiku i kulturu ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (čl. 6. st. 4.).\n\nBudući da se tokom javne rasprave javilo pitanje kompetencije diplomiranih teologa (magistara teologije) za predavanje navedenih predmeta, smatram prijeko potrebnim istaknuti sljedeće:\n\nDok je iz akreditiranih studijskih programa potpuno jasno mnogi navedeni stručnjaci ne posjeduju kompetencije za predavanje filozofije, etike te etike i kulture,  jasno je također i to da uz magistre filozofije i diplomirane filozofe, kompenetciju ZA predavanje tih predmeta posjeduju i diplomirani teolozi, odnosno magistri teologije. Dakle, uz filozofe, kompetentni za predavanje navedenih predmeta su i teolozi (dip./mag.), usprkos svim predrasudama i glasovima i u ovoj javnoj raspravi, koji bi ih željeli isključiti iz ovog članka Nacrta Pravilnika.\n\nIsključivanje teologa iz popisa kompetentnih za predavanje navedenih predmeta predstavljalo bi nepravdu prema istima te negaciju dugogodišnje uspješne akreditacije studija na kojima se obrazuju magistri teologije. Naime, na svim katoličkim bogoslovnim fakultetima u RH (Zagreb, Đakovo, Split) puni naziv akreditiranog studija jest \"integrirani preddiplomski i diplomski FILOZOFSKO-TEOLOŠKI studij\". Nije pogrešno zaključiti, bilo iz samog nazivlja, bilo iz akreditacijskih priznavanja, da je navedeni studij i studij filozofije i studij teologije, integriran u jedinstven studij te u jedinstveno petogodišnje razdoblje, te da su kompetencije stečene po završetku dostatne za razumijevanje i predavanje kako teoloških, tako i filozofskih predmeta u školama. \nPo završetku tog studija stječe se akademski naziv \"magistar teologije\", što predstavlja svojevrsno nepriznavanje dijela akreditiranog studija te nepravdu, budući da ne odgovara programu studija, koji kao svoju nužnu pretpostavku i neizostavni dio ima upravo studij filozofije, što se odražava i u nazivu studija: filozofsko-teološki studij. \n\nNaime, uspoređujući studijske programe na filozofsko-teološkim studijima s programima na kojima se obrazuju diplomirani filozofi i magistri filozofije, uočava se vrlo velika podudarnost u popisu obveznih predmeta koji se tiču filozofije i filozofskih disciplina. Na filozofsko-teološkom studiju to su:\n- Logika i spoznajna teorija\n- Kozmologija\n- Grčki jezik\n- Latinski jezik\n- Opća metodologija  \n- Povijest antičke i srednjovjekovne filozofije\n- Uvod u psihologiju\n- Povijest novovjekovne filozofije\n- Povijest suvremene filozofije\n- Etika\n- Filozofska antropologija\n- Ontologija\n- Teodiceja\n(izvor: http://www.kbf.unizg.hr/red_predavanja/red_preda\nvanja_80/)\n\nUz to, filozofsko-teološki studij nudi i dugačak popis izbornih predmeta iz područja filozofije, koji uključuju: estetiku, filozofiju religije, odnos prirodnih znanosti i religije, hrvatsku neoskolastiku, formalnu logiku i dr. Također, nudi se i širok popis seminara iz područja filozofije. Predmeti koji pojedinim filozofskim disciplinama pristupaju iz teološke perspektive čine zasebnu skupinu: teološka antropologija, teološka epistemologija i sl. Takva razdioba jasno govori o neutralnom pristupu filozofskim disciplinama, o poštivanju naravi i metode filozofije, o nepostojanju partikularnog pristupa filozofiji, nego, naprotiv, o ponudi cjelovitog obrazovanja u području filozofije. Također, takva razdioba, tj. pluralizam govori i o tome da navedeni studij nudi veliku širinu obrazovanja i akademsko osposobljavanje za interdisciplinarni rad. \n\nDakle, uspoređujući samo popis obveznih predmeta na filozofsko-teološkom studiju, s onim na drugim filozofskim studijima, lako je zaključiti da magistri teologije i diplomirani teolozi posjeduju kompetencije za predavanje predmeta filozofije, etike te etike i kulture u školama. Svaka negacija te činjenice značila bi i negiranje zaključaka uspješno provedenih akreditacija studijskih programa, te bi značila nastavak akademske diskriminacije prema teolozima, odnosno svojevrsnu getoizaciju jedne akademske skupine. Naime, često se stječe dojam da se teolozima njihove filozofske i druge kompetencije u društvu i na akademskom području ne priznaju isključivo zbog njihove teološke osposobljenosti, tj. osposobljenosti za razumijevanje procesa i u području vjere, što predstavlja poseban tip diskriminacije na temelju odnosa prema vjerskom polju. Zaključak koji se pritom nameće jest taj da teolozi nisu kompetentni za druge discipline (u kojima su se možda školovali) samo zato što su teolozi. To predstavlja poseban oblik (akademske) diskriminacije.\n\nDakle, uz vezi s Nacrtom ovog Pravilnika čl. 6., st. 3., 4. i 5., osim filozofa, kompetenciju za predavanje navedenih predmeta posjeduju i diplomirani teolozi te magistri teologije. \n\nIz svega navedenog, a posebice iz  pregleda studijskog programa, jasno je da su teolozi potpuno osposobljeni za predavanje predmeta koji se tiču filozofije i etike, te bi bilo diskriminatorno, nelogično i nepravedno onemogućiti im predavanje tih predmeta u školama. \n\nU nadi da ćete prepoznati sposobnosti, vrijednost i važnost teologa za društvo i obrazovni sustav, preporučujem da ovaj dopis uzmete u obzir.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[823,"BRUNO ĆURKO","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani, \n\nZnanstveno Vijeće Instituta za filozofiju na svojoj 141. izvanrednoj sjednici usuglasilo je tekst kojim reagira na očite nepravilnosti u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \n\nTekst je dostupan na: \nhttp://www.ifzg.hr/dokumenti/Prijedlog_za_unosen\nje_izmjena_u_Nacrtu_Pravilnika_o_odgovarajucoj_v\nrsti_obrazovanja.PDF  \n\nKao jedina isključivo znanstvena institucija u Republici Hrvatskoj kojoj je filozofija primarni cilj istraživanja, smatramo kako su u navedenom Nacrtu učinjeni propusti koji se naročito odnose na nastavne predmete Filozofija i Etika. \n\nNacrtom ovog Pravilnika predviđeno je da, osim filozofa: \n- Filozofiju ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); \n- Etiku ravnopravno mogu predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta);\n- Etiku i kulturu ravnopravno mogu predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta).\n\nNeosporno je kako su u navedenim člancima napravljeni očiti propusti, kojima se negira specifičnost struke i kompetentnosti za nastavne predmete Etika i Filozofija. Iz važećih propisanih nastavnih programa za Filozofiju  i Etiku ,  kao i iz same kompleksnosti tih predmeta, jasno je kako su jedini kompetentni nastavnici za izvođenje nastave Filozofije i Etike nastavnici koji su studirali i završili studij filozofije. Držimo da se omogućavanjem nestručne nastave iz bilo kojeg nastavnog predmeta bitno urušava kvaliteta nastave u srednjim školama. \n\nSmatramo kako nastavne predmete Filozofiju, Etiku i Etiku i kulturu može predavati samo: \n- diplomirani filozof\n- magistar/magistra edukacije filozofije\n- profesor filozofije\n\nU Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014., u dijelu XI. članka 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Dakle, Filozofiju, Etiku i Etiku i kulturu mogu predavati samo oni koji su diplomirali filozofiju (gore navedeni). \n\nU Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Filozofija je u području Humanističkih znanosti (6.), navedena kao polje (6.01). Teologija (6.02.) i Religijske znanosti (6.09.) su polja različita od filozofije. Iako su religijske znanosti interdisciplinarno područje, iz toga ne proizlazi da se na tom studiju stječu sustavno znanje i kompetencije iz filozofije i etike. Nadalje, isti Pravilnik navodi kako Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Dakle, etika je filozofska disciplina i sustavna znanja iz etike  sustavno se studiraju  na odjelima i odsjecima za filozofiju. Unutar teologije ne postoji grana etike, nego moralne teologije. Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) nisu u području Humanističkih znanosti (6), već su  polja u području Društvenih znanosti (5).\n\nU možda najvažnijem dokumentu u posljednjih dvadesetak godina o nastavi filozofije i filozofske grupe predmeta Philosophy School of Freedom: Teaching philosophy and learning to philosophize: Status and prospects (UNESCO 2007)  nigdje se ne postavlja teza da itko osim filozofa može predavati Filozofiju i Etiku. Dapače, neupitna je pretpostavka da samo  profesionalno obrazovane osobe, u ovom slučaju filozofi, mogu predavati filozofske discipline u školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[824,"Petar Runje","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Ako je cilj nastave najbolji odgoj i  obrazovanje učenika, onda se ono može postići samo ako su za svaki nastavni predmet, između ostaloga, i nastavnici najbolji mogući.  Diploma je prvo ili početno jamstvo kompetencije nastavnika i kako nijedna diploma osim diplome profesora matematike ne jamči osnovne kompetencije za izvođenje nastave matematike, tako nijedna osim diplome profesora filozofije ne jamči osnovne kompetencije za izvođenje nastave filozofije, logike i etike. Nacrt Pravilnika ostavlja širom otvorena vrata za nekompetentno izvođenje nastave, a to je u oprjeci s ciljem najboljeg mogućeg odgoja i obrazovanja učenika. Stoga je potrebno promijeniti odredbe o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[825,"Katarina Stupalo","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Ne znam na osnovu kojeg kriterija je formiran ovaj Pravilnik jer evidentno nije riječ o kriteriju stručnosti! Na temelju kojih argumenta bilo tko osim osobe koja je uložila nekoliko godina svoga života u studij filozofije, može filozofiju predavati? Ono što me također zanima je: ako već navedeni u prijedlogu Pravilnika, izuzev filozofa i magistra filozofije mogu predavati filozofiju, zašto u prijedlogu Pravilnika tko može predvati vjeronauk, sociologiju i sl. nisu navedeni i filozofi? Pretpostavljam jer se smatra da nemaju zadovoljavajuću edukaciju, što je i ovdje slučaj! Stoga predlažem da se ovdje zadrži prijedlog koji je bio aktualan i u prethodnom Pravilniku: Filozofiju mogu predavati isključivo magistri filozofije i diplomirani filozofi. \nKatarina Stupalo","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[826,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Primjedbe na članak 6. točka 5. Nacrta Pravilnika\n\nU Nacrtu Pravilnika stoji da bi se izvođenje nastave iz predmeta Filozofija moglo povjeriti ne samo filozofima (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije), nego i politolozima (diplomirani politolog), sociolozima (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije), teolozima (diplomirani teolog), kroatolozima (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozima (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Taj prijedlog smatramo neprihvatljivim, jer su za izvođenje nastave iz srednjoškolskog predmeta Filozofija potrebne kompetencije i znanja koja nastavnik/nastavnica može steći jedino dovršetkom studija filozofije. Uz to smatramo da studenti politologije, sociologije, teologije, kroatologije i religiologije tijekom svojeg studija stječu partikularna znanja iz filozofije, koja nisu dostatna za izvođenje nastave iz predmeta Filozofija. Smatramo da je za izvođenje nastave iz tog srednjoškolskog predmeta potrebna sustavna filozofska naobrazba kakvu pruža isključivo studij filozofije. U skladu s tim, predlažemo vam da u rubrici Filozofija u članku 6 Nacrta Pravilnika stoji jedino magistar edukacije filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[827,"Dunja Marušić Brezetić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Apsolutno je neprihvatljivo da filozofiju predaju osobe koje nisu završile studij filozofije. Dodatno je neprihvatljivo da se isti kriterij ne primjenjuje kod ostalih humanističkih predmeta, npr. profesor filozofije ne može predavati sociologiju ili vjeronauk, ali dipl. teolozi ili sociolozi mogu predavati filozofiju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[828,"Udruženje studenata filozofije","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Cijenjeni gospodine ministre Šustar, \ncijenjena gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković,\n\nZatečeni smo predloženim odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija, Etika i Etika i kultura. Temeljem ciljeva i obaveza propisanih statutom Udruženja studenata filozofije, dužni smo obratiti vam se izjavom i zahtjevom. Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika neutemeljene prvenstveno iz razloga što je filozofija etablirano polje u području humanističkih znanosti s jasno određenim predmetom i pripadajućom metodologijom. Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) neupitno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao polja u odnosu na druga polja u području humanističkih znanosti i šire u okviru cjelokupne znanosti i umjetnosti. Shodno tomu, nastavni programi filozofije i ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao specifičnog znanstvenog polja, odnosno discipline. Kompetencijski standard izvođenja i očekivane ishode nastave filozofije moguće je postići isključivo na temelju svladanih diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu ni sukladni niti istovrsni studijskim programima filozofije te se ne mogu koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Mogući kolegiji u nefilozofskim studijskim programima mogu sadržavati detalje iz filozofije, no to ih ni na koji način ne stavlja u kompetencijsku ravan s magistrima filozofije. Također, ti kolegiji najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija, a ni njihov mogući status obvezatnosti ne može pohađateljima dati kompetencije potrebne za primjereno prenošenje znanja filozofije u srednjim školama.\n\nNavedeni uvjeti utoliko više vrijede za predmete Etiku i Etiku i kulturu, ukoliko se uzme u obzir, a mora se uzeti, da je etika, kao i logika, oduvijek bila sastavni dio filozofije, točnije, njena disciplina, i to ne tek po ustaljenosti prakse, nego i prema zakonskim odredbama. Nadalje, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Podrazumijeva se da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja članka 105., stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju koji propisuje sljedeće: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“\n\nStudijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Nedopustivo je angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama niti bi bilo podnošljivo reparacijsko uvođenje recipročnosti sprema u uvjetima izvođenja nefilozofskih predmeta poput sociologije. Suprotno, smatra li Ministarstvo, odnosno Agencija, da bi kadrovske potrebe mogle porasti, predlažemo poticanje navedenih studija za koje tradicionalno postoji velik interes.\n\nShodno iznesenim razlozima, kao i poradi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja:\n\n1) Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; \n\n2) Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n3) Etika i kultura: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n4) Logika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[829,"Krešimir Gracin","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Hrvatsko logičko udruženje 22. 2. 2016. uputilo je prof. dr. sc. Predragu Šustaru, ministru znanosti obrazovanja i sporta, i prof. Jadranki Žarković-Pečenković sljedeći dopis:\n\nProf. dr. sc. Predrag Šustar \nMinistar znanosti, obrazovanja i sporta \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nJadranka Žarković-Pečenković, prof. \nRavnateljica Agencije za odgoj i obrazovanje \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nPredmet: \nMolba za unošenje izmjena u Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu \n\n\nPoštovani gospodine ministre, \npoštovana gospođo ravnateljice, \n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nUpozoravamo na apsurd u dijelovima Nacrta Pravilnika koji se odnose na nastavne predmete Filozofiju i Etiku, te tražimo izmjenu tih dijelova, kao i dopunu dijela koji se odnosi na nastavni predmet Logiku.\n\nZa svaki nastavni predmet postoji znanstveno područje i polje propisano Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama. Za svako znanstveno polje postoji studij koji jamči kompetentnost budućih nastavnika u tome polju. Prema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Filozofija (6.01) je zasebno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.) a pod njezinim granama, i samo tamo, navode se Logika (6.01.01) i Etika (6.01.08). \n\nJedine odgovarajuće vrste obrazovanja za sva tri predmeta jesu magistar edukacije filozofije, profesor filozofije, diplomirani filozof i magistar filozofije.\n\nOstale predložene vrste obrazovanja za poučavanje predmeta Etika i predmeta Filozofija - diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar sociologije, profesor sociologije, diplomirani teolog, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog – ne pripadaju polju, a neke čak niti znanstvenom području, što znači da ne jamče kompetentnost nastavnika u poučavanju ovih predmeta. \n\nMolimo vas da uvažite naše razloge i izmijenite predložene stavke u Pravilniku.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Zvonimir Šikić,\npredsjednik Hrvatskog logičkog udruženja\n\nZagreb, 22. veljače 2016.\n\n\nZa HLU objavio Krešimir Gracin, prof., potpredsjednik HLU-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[830,"HRVOJE JURIĆ","Članak 6.,\n5555) filozofija:","8. veljače 2016. Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu uputio je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis: Poštovani gospodine ministre Šustar, poštovana gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković, dana 25. siječnja 2016. na mrežnoj stranici „e-Savjetovanja“ (https://esavjetovanja.gov.hr) objavljen je „Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu“, a rasprava o njemu otvorena je do 25. veljače 2016. Neugodno smo iznenađeni odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija i Etika. Obraćamo vam se stoga s izjavom i zahtjevom da razmotrite i uvažite naše primjedbe te da u tom smislu revidirate postojeći Nacrt Pravilnika. U spornim odredbama Nacrta Pravilnika koji propisuje odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave pojedinih predmeta, u članku 6., stavku 5., predviđeno je da srednjoškolski predmet Filozofija, uz filozofe (magistre filozofije, diplomirane filozofe i profesore filozofije), predaju i politolozi (diplomirani politolozi), sociolozi (diplomirani sociolozi, magistri/magistre sociologije i profesori sociologije), teolozi (diplomirani teolozi), kroatolozi (profesori hrvatske kulture i diplomirani kroatolozi) te religiolozi (profesori religijske kulture i diplomirani religiolozi). Nadalje, u članku 6., stavku 3. Nacrta Pravilnika, predviđeno je da bi Etiku, uz filozofe (magistri filozofije, diplomirani filozofi, profesori filozofije), smjeli predavati i teolozi (diplomirani teolozi, diplomirani katehete), kroatolozi (profesori hrvatske kulture, diplomirani kroatolozi) i religiolozi (profesori religijske kulture, diplomirani religiolozi). Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika, duboko smo uvjereni, stručno, znanstveno i pravno neutemeljene i neprihvatljive zbog toga što su: (1.) protivne znanstveno-nastavnim razlozima: (1.1.) Filozofija je etablirana disciplina u znanstvenom polju s jasno određenim granicama njezina predmeta i pripadajućom metodologijom. Shodno tomu, nastavni planovi i programi filozofije, odnosno kurikulski ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama neminovno podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao znanstvene discipline. (1.2.) Svrhu i ciljeve nastave filozofije odnosno kompetencijski standard i očekivane ishode moguće je postići samo na temelju uspješno svladanih preddiplomskih i diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu sukladni ni istovrsni studijskim programima filozofije, te se ne mogu komutativno koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Eventualni, periferni i dekontekstualizirani kolegiji u nefilozofskim studijskim programima, koji mogu sadržavati pokoju filozofsku crtu, najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija. (1.3.) Etika je, kao i logika, u strukturiranju znanstvenih polja i grana, baš kao i u izvođenju nastave na svim razinama, oduvijek bila sastavni dio filozofije. Samo uspješno svladani studijski programi filozofije omogućuju srednjoškolskom profesoru da ispuni svrhu i ciljeve nastavnog programa, odnosno kurikularna očekivanja i ishode. (2.) protivne zakonsko-pravnim razlozima: Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Pritom se, međutim, podrazumijeva da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja sljedećih zakonskih i pravnih odredaba i sukladnosti s njima: (2.1.) U članku 105., stavku 7. Zakona o odgoju i obrazovanju propisuje se: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“ (2.2.) Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) meritorno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao discipline (polja) u odnosu na druge discipline (polja) u području društvenih i humanističkih znanosti. (3.) protivne kulturno-tradicijskim razlozima: Stručno zastupljena nastava filozofije afirmirala se u hrvatskoj kulturnoj i obrazovnoj tradiciji na srednjoškolskoj, preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini obrazovanja. Studijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Stoga je nedopustivo angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama. Shodno svim iznesenim razlozima, kao i radi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja: Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi. Molimo vas da razmotrite naše primjedbe i argumente te da prihvatite naše prijedloge, odnosno da izmijenite navedene odredbe Nacrta Pravilnika, koje smatramo iznimno štetnima za kvalitetu srednjoškolske nastave, kao i za položaj i razvoj filozofije kao znanstvenog polja humanističkih znanosti u okviru cjelokupnog sustava obrazovanja. S poštovanjem, pročelnik Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, izv. prof. dr. sc. Igor Mikecin","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[831,"Filozofski fakultet, Sveučilište u Rijeci","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Javljamo se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu. \nSpomenuti dokument razmotrili smo na Vijeću Odsjeka u srijedu 3. veljače 2016. godine. Jednoglasno smo zaključili da su kriteriji neprimjereni u vezi s uvjetima koji se postavljaju za nastavnike filozofije i etike. Naše je mišljenje da i jedan i drugi predmet zahtijevaju strogu filozofsku edukaciju i pripremu, upravo takvu kakvu je moguće dobiti isključivo na studijima filozofije. Pored toga, valja naglasiti da diplomiranih magistara edukacije filozofije ima u sasvim dovoljnom broju za zadovoljavanje potreba ustanove. \nNadamo se izmjeni sporne stavke Nacrta Pravilnika. \n\n      Ispred Odsjeka\n      Prof. dr. sc. Elvio Baccarini\n      Pročelnik Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[832,"Udruga za promicanje filozofije","Članak 6.,\n5555) filozofija:","5) filozofija:\nmagistar filozofije\ndiplomirani filozof\nprofesor filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[833,"Udruga za promicanje filozofije","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Uvažavajući posebnost i vrijednost znanstvenog i obrazovnog rada na poljima politologije, sociologije, teologije, hrvatske kulture i religiologije moramo istaknuti da stručna sprema koja se dobiva završenim diplomskim studijem iz tih disciplina nije odgovarajuće vrste za izvođenje nastave iz predmeta filozofija. Razlike između predmeta kojim se bave i načina i metoda na koji se tim predmetima bave navedene znanosti dobro su poznate i kao takve priznaje ih i hrvatski visokoobrazovni i znanstveni sustav (usp. Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama i Zakon o hrvatskom kvalifikacijskom okviru). Iako i drugi studiji uključuju neke filozofijske sadržaje, samo diploma o završenom studiju filozofije jamči da je osoba tijekom studija osposobljena predavati sadržaje iz povijesti filozofije i filozofskih disciplina (metafizike, epistemologije, logike, estetike, etika) koji se nalaze u nastavnim programima filozofije i etike u srednjim školama. Neuvažavanjem tih činjenica ovaj Nacrt pravilnika ugrožava standarde odgoja i obrazovanja srednjoškolskog sustava Republike Hrvatske.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[834,"Goran Milaković","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani, \nprijedlog prema kojemu se odgovarajućim obrazovanjem za izvođenje nastave filozofije smatraju sve navedene studijske grupe iz članka 6. stavka 5 ovog Nacrta Pravilnika, osim filozofije, prijesna je glupost. Kompetencije koje diplomirani teolozi ili kroatolozi imaju za izvođenje nastave filozofije onemogućuju izvođenje nastave filozofije. S obzirom da je etika fundamentalna filozofijska disciplina, isto važi za stavke 3. i 4. spomenutog članka. Predlagač je etiku slobodan smatrati ideološkim pitanjem, što ovakvim Nacrtom Pravilnika i čini, sve dok na umu ima da je ideologija uvijek na neki način u opoziciji spram istine.Također, nije posve jasno zašto se javnom raspravom naziva situacija u kojoj nam Predlagač de facto govori da smo budale a mi tvrdimo suprotno. \nS poštovanjem,\nGoran Milaković, student filozofije i sociologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[835,"Željka Winkler","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Slažem se s komentarom kolege Miošića i zanima me koji su to argumenti koji mogu objasniti ovaj raznoliki i nedosljedan popis. Čemu onda uopće studij filozofije?! Voditeljica sam Stručnog vijeća humanističke grupe predmeta u svojoj školi (Srednja škola ban Josip Jelačić u Zaprešiću) i moji kolege iz sociologije i vjeronauka su jednako zbunjeni ovim prijedlogom. Nisu kompetentni zamijeniti me niti jedan sat, a kamoli predavati filozofiju. Diplomirani kroatolozi su u još većoj nevjerici jer njihov studijski program ne obuhvaća gotovo ništa što se tiče predmeta filozofije. Zanimljivo je kako se predviđa da sociolozi mogu predavati filozofiju, ali ne i obrnuto. Također, etika je filozofska disciplina i smatram da su jedino profesori filozofije kompetentni predavati taj predmet. Željka Winkler, profesorica filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[836,"Igor Miošić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Niti uz najbolju volju ne mogu dokučiti logiku koja stoji iza prijedloga da nastavu filozofske grupe predmeta izvode profesori hrvatske kulture i diplomirani kroatolozi te diplomirani sociolozi i politolozi. Takvoj je besmislici nemoguće suprostaviti se argumentima. \nMeđutim, potpuno mi je jasna namjera predlagača da putem diplomiranih teologa, diplomiranih kateheta, profesora religijske kulture i diplomiranih religiologa eliminira i ono malo kritičke misli što još opstaje u srednjoškolskom obrazovnom sustavu te izvrši dodatnu desekularizaciju i klerifikaciju hrvatskog društva. Najmanji je problem ovakvog Nacrta Pravilnika to što diskriminira i omalovažava struku, odnosno studij filozofije, Puno je veći problem činjenica da živimo u društvu u kojemu pojave poput ovakvog Nacrta Pravilnika nisu eksces nego svakodnevnica.\nIgor Miošić, profesor filozofije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[837,"ANITA LUNIĆ","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Poštovani, \nprema Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, članak 6., stavke 3- 5, predviđa se mogućnost da nastavu iz navedenih predmeta (Filozofija, Etika, Etika i kultura) izvode osobe sa sljedećim kvalifikacijama: magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije, diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Na taj se način negira činjenica da je jedino osposobljeno nastavno osobe za predavanje filozofije i etike magistar filozofije, diplomirani filozof, odnosno profesor filozofije. Kao što pokazuje Program nastavnog predmeta etika u srednjim školama objavljen na stranicama Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a koji je obavezna smjernica svim profesorima etike u Republici Hrvatskoj, “ Za ostvarenje ovih zadaća potrebno je filozofsko obrazovanje nastavnika (…)“. Kako pak, s druge strane, pokazuje Nastavni program predmeta filozofija, etika je jedna od temeljnih filozofskih disciplina. Dakle, nesporno je da je i za etiku i za filozofiju nužno filozofsko obrazovanje. A takvo se, kao što je općepoznato, pruža upravo na studijima filozofije na nekoliko sveučilišta u Republici Hrvatskoj. Ti studiji, osim što nude prilagođene pedagoške smjernice kroz kolegije poput Metodike nastave filozofije, ponekad uključuju i mogućnost izbora između nastavnog i znanstvenog smjera, a na osnovu čega se prilagođava i studijski program. U skladu s tom mogućnošću, osim kategorija magistar filozofije, diplomirani filozof i profesor filozofije, student filozofije može steći i titulu magistar edukacije filozofije. U prvom redu, molim dakle, da ispravite ovu nespretnu omašku i uključite i ovu kategoriju. \nOsim toga, a što je neusporedivo važnije, na osnovu činjenice da niti studij religije niti studij kroatistike ne uključuje filozofsko obrazovanje na način i u mjeri u kojoj bi to bilo usporedivo sa studijem pri Odsjecima za filozofiju, pozivam Vas da ispravite i drugu grešku i s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, isključite kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. Studij kroatistike ne uključuje niti podrazumijeva studij filozofije, kao što je sasvim očigledno iz usporedbe studijskih programa na svim fakultetima koji nude spomenute studije. S druge strane, teolozi i religiolozi također nemaju isti niti sličan program studija, a kako pokazuje i banalna činjenica da na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove u Zagrebu ti studiji egzistiraju kao paralelni.  Usporedba tih programa je također veoma lagana, ovdje se nalazi studij religijskih znanosti http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/FFDI-progra\nm_religijske_znanosti_diplomski.pdf, a na sljedećem linku program studija filozofije: http://www.ffdi.hr/images/obavijesti/Microsoft%2\n0Word%20-%20FFDI_filozofija_diplomski.pdf. Programe studija na Filozofskim fakultetima u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Osijeku itd je veoma lako naći na mrežnim stranicama fakultetâ. \nRelativizacija obrazovnog sustava koji jasno predviđa sadržaje, programe i međusobne odnose pojedinih znanosti i disciplina nije prikladno Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. Stoga još jednom ponavljam: s liste osoba koje mogu predavati kako filozofiju, tako i etiku, potrebno je isključiti kategorije diplomirani teolog, diplomirani kateheta, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture i diplomirani religiolog. U protivnom će se ova odluka tumačiti kao nagovještaj plana da se studij filozofije, majke humanističkih znanosti i kritičkog mišljenja, u cjelini marginalizira i omalovaži.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[838,"VESNA RAJNOVIĆ","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Je li ovo početak kraja ? Ili je kraj počeo još prošle godine najavom da filozofija, etika i logika više neće biti predmeti na državnoj maturi ?\nBaš sjajno zvuči da filozofiju i etiku mogu predavati svi, dakle tko god želi jer za to očito nisu potrebne nikakve stručne kvalifikacije. Tko god misli je, valjda, samim time kvalificiran.\nPitam se kakve su kvalifikacije potrebne da bi čovjek bio u poziciji sastavljati ovakav prijedlog pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[839,"Hrvatsko filozofsko društvo","Članak 6.,\n5555) filozofija:","4. veljače 2016. Hrvatsko filozofsko društvo uputilo je ministru znanosti, obrazovanja i sporta RH, Predragu Šustaru, te ravnateljici Agencije za odgoj i obrazovanje, Jadranki Žarković-Pečenković, sljedeći dopis:\n\nPoštovani gospodine ministre,\npoštovana gospođo ravnateljice,\n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, o kojemu se do 25. veljače 2016. vodi javna rasprava koja je otvorena 25. siječnja 2016. \n\nKao najstarija stručna udruga u polju filozofije, osnovana 1957. godine, ovim putem izražavamo svoje nezadovoljstvo onim dijelovima Nacrta Pravilnika koji propisuju odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave filozofskih predmeta Filozofija i Etika, predlažemo izmjene tih stavaka te vas molimo da predložene izmjene prihvatite. \n\nNaime, prema Nacrtu Pravilnika (čl. 6), predmet Filozofija smjeli bi predavati ne samo filozofi (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije) nego i politolozi (diplomirani politolog), sociolozi (diplomirani sociolog, magistar/magistra sociologije, profesor sociologije), teolozi (diplomirani teolog), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Taj prijedlog smatramo iznimno problematičnim jer poučavanje filozofije u srednjim školama zahtjevna je i odgovorna zadaća koja podrazumijeva posjedovanje kompetencija koje nastavnik može steći jedino studijem filozofije. Premda studenti politologije, sociologije, teologije, kroatologije i religiologije tijekom svoga studija vjerojatno stječu određena znanja iz filozofije, ta je poduka dijelom obrazovanja u jednom ne-filozofskom studiju i s obzirom na to je fragmentarna, a za poučavanje filozofije potrebna je sustavna filozofska naobrazba kao i u slučaju Sociologije ili Psihologije, gdje je kao odgovarajuća vrsta obrazovanja za izvođenje srednjoškolske nastave predviđen samo završen sveučilišni studij sociologije ili psihologije. Stoga predlažemo da se u rubrici „Filozofija“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede isključivo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“.\n\nIsto važi i za predmet Etika, koji se s nerazjašnjenom i/ili nezadovoljavajućom regulacijom suočava od njegova uvođenja u srednjoškolski kurikulum, o čemu se Hrvatsko filozofsko društvo više puta očitovalo i zahtijevalo redefiniranje nastavničkih kompetencija s obzirom na taj predmet. Prema Nacrtu Prijedloga, uz filozofe (magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije), Etiku bi također smjeli predavati teolozi (diplomirani teolog, diplomirani kateheta), kroatolozi (profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog) i religiolozi (profesor religijske kulture, diplomirani religiolog). Jednako kao Filozofija i Logika, srednjoškolski je predmet Etika filozofski predmet, jer je neosporno da je etika jedna od ključnih filozofskih disciplina od samih početaka filozofije, neodvojiva od cjeline filozofije, tako da je za poučavanje etike u srednjim školama nužno imati sustavnu filozofsku naobrazbu, a ne samo izvjesnu motivaciju i informacije stečene u okviru nekog drugog studija. Stoga predlažemo da se u rubrici „Etika“ u čl. 6 Nacrta Pravilnika navede samo „magistar filozofije, diplomirani filozof, profesor filozofije“. S obzirom na činjenicu da trenutno u srednjim školama predmet Etika predaju i nastavnici koji nisu završili studij filozofije, ali imaju višegodišnje iskustvo u poučavanju Etike i pohađali su različite programe stručnog usavršavanja, predlažemo da se prethodno navedena odredba ne odnosi na njih, ali da se u novom Pravilniku o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu jasno navede da će od stupanja na snagu novog Pravilnika nastavu Etike moći izvoditi samo magistri filozofije, diplomirani filozofi, odnosno profesori filozofije.\n\nUkratko, mišljenja smo da je filozofija temeljna humanistička disciplina i da se mora spriječiti mogućnost da se nastava filozofije „odrađuje“ u proizvoljnom obliku jer bi time ozbiljno trpjela kompetencija i dovela bi se u pitanje kakvoća nastave, a to je ono što suvremeno obrazovanje sebi zasigurno ne smije dopustiti. Ako bi se postupilo drugačije, bio bi to izraz nedosljednog i diskriminirajućeg tretiranja našeg poziva i struke. \n\nMolimo vas da razmotrite naše primjedbe i uvažite naše argumente te da izmijenite gore navedene stavke Nacrta Pravilnika kako je predloženo. \n\nS poštovanjem,\n                           \nProf. dr. sc. Zdravko Radman, v.r.\npredsjednik Hrvatskog filozofskog društva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[840,"HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Kao strukovna udruga koja okuplja profesionalne filozofe i ljude koji se bave filozofijom (HRVATSKO DRUŠTVO ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU) dužni smo reagirati na sadržaj Nacrta pravilnika i pokušati zaštititi dignitet struke i kvalitetu nastave Filozofije i Etike u srednjim školama. Naime, nacrtom ovog pravilnika predviđeno je da, pored filozofa, Filozofiju smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 5. Nacrta); da Etiku smiju predavati teolozi, kateheti, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 3. Nacrta); te da Etiku i kulturu smiju predavati politolozi, sociolozi, teolozi, kroatolozi i religiolozi (Članak 6. stavak 4. Nacrta). Smatramo da su ove stavke Nacrta očito pogrešne, da potencijalno imaju dalekosežne negativne posljedice po školski sustav u cjelini, a i da su uvredljive za ljude koji rade u struci filozofije kao i za struku filozofije u cjelini. Nije nam jasno kako se tako očita pogreška mogla potkrasti, čak i u fazi izrade nacrta. Smatramo da:\n\n1. Filozofiju smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n2. Etiku smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n3. Etiku i kulturu smije predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju.\n\nSvoj stav temeljimo na:\n\ni) Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi \nii) Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Nacionalnog vijeća za znanost \niii) Činjenici da je etika filozofska disciplina i da se etiku može sustavno studirati samo u okviru studija filozofije.\niv) Činjenici da u Hrvatskoj filozofija predstavlja legitimnu i respektabilnu znanstvenu disciplinu s dugom i bogatom tradicijom, te činjenici da u Hrvatskoj postoji više visokoškolskih ustanova koje izvode sveučilišni studij filozofije i izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije. \n\ni) U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 5/12, 16/12, 86/12, 126/12, 94/13, 152/14) od 30.12.2014. Dio XI. Članak 105. stavak 7. stoji: “Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.” Ova je odredba sasvim jasna, logična i prirodna: X može predavati samo onaj tko je diplomirao X! Naprosto nije jasno kako bi itko drugi mogao predavati X. Jasno je da filozofiju može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. Iako je stvar potpuno očita ona je ujedno i vrlo ozbiljna. Naime, ako bi se zakonom propisalo da ljudi koji su diplomirali jednu struku smiju držati nastavu iz neke druge struke, to bi naprosto bio početak urušavanja ukupnog školskog sustava.\n\nii) Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (NN, 118/09) od 22.9.2009. Nacionalnog vijeća za znanost relevantan je u ovom kontekstu zato što jasno odjeljuje filozofiju od drugih srodnih disciplina. Filozofija jest srodna nekim drugim disciplinama kao što su psihologija, sociologija, itd. no ni u kom slučaju nije njima istovjetna. Filozofija je naprosto zasebna disciplina koja se zasebno studira i zasebno predaje. Pravilnikom Nacionalnog vijeća Filozofija je navedena kao polje (6.01) u području Humanističkih znanosti (6.) Sociologija (5.05.) i Politologija (5.03.) uopće nisu polja u području Humanističkih znanosti (6). One su polja u području Društvenih znanosti (5). Teologija (6.02.) i Religiologija (6.09.) polja su koja su različita od polja Filozofije (6.01). \n Napominjemo da ova taksonomija nije površna, arbitrarna i čisto administrativna, već duboka i sadržajna. Ona odražava stvarno grupiranje u znanstvene discipline. Pored toga, ova taksonomija na snazi je već godinama i ne može ju se zanemariti kada se određuje tko što smije predavati u srednjoj školi zato što se upravo u skladu s njom izrađuju studijski programi i određuju kompetencije onih koji te studije završe. Zbog toga ona doista pokazuje tko je za što osposobljen i tko može što predavati.\n Iako se na nizu studija filozofski kolegiji predaju kao izborni ili kao opći kolegiji, sasvim je jasno tko jest a tko nije diplomirao filozofiju i sasvim je jasno tko jest a tko nije kvalificiran da drži nastavu iz filozofije i filozofskih predmeta u srednjim školama.\n  \niii) Navedeni Pravilnik Nacionalnog vijeća jasno navodi i da Etika (6.01.08) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01), isto kao što i Logika (6.01.01) predstavlja granu u polju Filozofije (6.01). Pravilnik tu sasvim točno odražava činjenicu da su se tijekom vremena Psihologija i Sociologija izdvojile iz Filozofije i postale samostalne discipline a da su Etika i Logika ostale filozofske discipline. Budući da kod nas, a ni u svijetu, ne postoje zasebni studiji Etike i Logike, Etika i Logika studiraju se u okviru studija Filozofije. Zbog toga su samo oni koji imaju diplomu Filozofije kvalificirani da predaju Etiku i Logiku! Niti jedna druga diploma nije garancija da je onaj tko je ima ikada slušao etiku. U svim drugim studijima etika može ali ne mora biti dio studija, dok u filozofiji etika mora biti dio studija. Etika je bitni dio studija filozofije. Zbog toga etiku može predavati samo onaj tko je diplomirao filozofiju. U predmetima Etika I do Etika IV doista ima različitih sadržaja no ipak okosnicu tih predmeta čini upravo etika. A etika je, pored logike, epistemologije i metafizike, jedan od četiri konstitutivna predmeta na svakom studiju filozofije. Stoga, budući da se etika sistematski studira samo na studiju filozofije, predmete Etika I do Etika IV može predavati samo onaj koji je diplomirao filozofiju. \n\niv) U Hrvatskoj se sveučilišna nastava filozofije odvija od 1662. kada je s radom počeo Filozofski studij Zagrebačkog kolegija. Danas u Hrvatskoj postoje dodiplomski, diplomski i postdiplomski studiji filozofije, a sveučilišna nastava filozofije odvija se na sedam visokoškolskih institucija:\n(1) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu od 1874. (http://www.ffzg.unizg.hr/filoz/)\n(2) na Odjelu za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zadru od 1961. (http://www.unizd.hr/Default.aspx?alias=www.uniz\nd.hr/filozofija&)\n(3) na Filozofskom fakultetu Družbe Isusove s pravom javnosti od 1989. (http://www.ffdi.hr)\n(4) na Odjelu za filozofiju Hrvatskih studijia od 1993. (https://www.hrstud.unizg.hr/filozofija)\n(5) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci od 1998.\n(http://www.ffri.uniri.hr/hr/odsjeci-i-katedre/f\nilozofija.html)\n(6) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Splitu od 2005.\n(http://www.ffst.unist.hr/odsjeci/filozofija)\n(7) na Odsjeku za filozofiju Filozofskog fakulteta u Osijeku od 2004.\n(http://www.ffos.unios.hr/filozofija)\nNa tim institucijama održava se nastava filozofije i one izdaju diplomu profesora filozofije odnosno (nakon bolonjske reforme) magistra filozofije ili magistra edukacije iz područja filozofije. Dakle, filozofija je u Hrvatskoj razvijena i visokoškolski sustav u Hrvatskoj producira kompetentni nastavnički kadar za predmete Filozofija, Logika, Etika te Etika i kultura. Stoga doista nema potrebe da te predmete predaje bilo tko drugi osim onoga tko ima diplomu filozofije, a i samo onaj tko ima diplomu filozofije ima kompetencije potrebne da predaje te predmete. \n\n\nNa osnovi navedenih razloga predlažemo da se u Nacrtu pravilnika u Članku 6. brišu stavci 3, 4 i 5. kako sada stoje i da se umjesto njih navede: profesor filozofije, diplomirani filozof, magistar filozofije. \n\n\n profesor filozofije\n diplomirani filozof\n magistar filozofije\n\n\nPredsjednik HRVATSKOG DRUŠTVA ZA ANALITIČKU FILOZOFIJU\nBoran Berčić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[841,"Lorena Drakula","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Srednjoškolska filozofija je gradivo koje zahtjeva puno veće poznavanje tema od onog kakav mogu imati \"nefilozofi\". Kada bi se ipak proveo ovaj pravilnik, logično bi bilo tražiti da i oni tijekom svog studija odslušaju šestosemestralne kolegije \"Povijesti filozofije\", jer trenutnim kurikulumom ne mogu steći dovoljno znanja kako bi objasnili ni najopćenitije filozofske koncepte, a kamoli da bi odgovarali na postavljena pitanja. Posebno naglašavam da kolegij \"Povijest hrvatske filozofije\" ne zadire niti jedan posto u cjelokupno gradivo propisano za predmet filozofije u srednjim školama, pošto hrvatska filozofija nije imala pretjeranog utjecaja na svjetsku filozofiju, ni kroz povijest, a ni danas.  \nTakođer, za tu struku ionako postoji premalo radnih mjesta, te se ovim pravilnikom samo dodatno oštećuje filozofsko zvanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[842,"Bruno Pušić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Kompetencije za izvođenje nastave filozofije osiguravaju samo studijski programi filozofije i to posebno studijski program magistra/magistre edukacije filozofije. Pravilnik bi trebao odražavati tu činjenicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[843,"Ružica Grivičić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","1. Ovakvim prijedlogom pravilnika dovodi se u pitanje stručnost ministra znanosti, obrazovanja i sporta. \n2. Nije opravdano da se kroatolozi/politolozi/sociolozi/teolozi/religiol\nozi  izjednačuju s filozofima koji su 5 godina studirali istu. Ako nekoliko izbornih predmeta sa sociologije ne čini filozofa kompetentnim predvati sociologiju, ne može biti ni obrnuto.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[844,"Raul Raunić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Shodno primjedbama istaknutim uz nastavni predmet Etika,  ističem:\n1. Nacrt Pravilnika o adekvatnoj vrsti obrazovanja za izvođenje pojedinog nastavnog predmeta trebao bi sadržavati i obrazloženja uz predložene liste vrsta obrazovanja. Uvjeren sam da bi već i samo postojanje obrazloženja reduciralo visoku razinu voluntarizma i pristranosti.\n2. Adekvatnu vrstu obrazovanja za izvođenja nastavnog predmeta filozofije pružaju,  zvuči logički ispravno i narativno uvjerljivo, samo studijski programi filozofije.\n3. Neopravdana je široka lista nefilozofijskih studijskih programa, za koje se u Nacrtu pretpostavlja da osposobljavaju za izvođenje nastavnog predmeta filozofije jer navedni studijski programi samo periferno, a dijelom izborno, zahvaćaju sustavne  kompetencije potrebne za izvođenje nastavnog predmeta filozofije. \n4. Na listi nije naveden studijski program magistra/magistre edukacije filozofije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[845,"Loredana Matanović","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Ne shvaćam kakve točno veze sociolozi, kroatolozi te politolozi imaju sa filozofijom. Iako možda  imaju mogućnost slušati pojedine filozofske kolegije, to ih ne čini dovoljno kompetentnima da bi predavali filozofiju. Iste koji su odslušali nekoliko takvih kolegija (a lako mogu proći kroz studij da ne odslušaju niti jedan s obzirom da za njih nisu obvezni) naprosto je uvredljivo izjednačavati sa onima koji su završili kompletan studij filozofije. Nadalje, postavlja se pitanje, ako sociolozi, kroatolozi i ostali mogu predavati filozofiju, zašto onda ne vrijedi obrnuto? Filozofija je jedna od najstarijih znanosti, te bi se prema njoj kao takvoj trebalo odnositi sa poštovanjem. Ovo je sve osim toga.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[846,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Na ovoj listi nedostaje stručna profesija koja je na temelju svog studija, u skladu s bolonjskim procesom, jedina osposobljena za predavanje predmeta Filozofija u srednjim školama, to je - MAGISTAR/MAGISTRA EDUKACIJE FILOZOFIJE. \n\nTakođer, moram ustvrditi kako je apsolutni nonsens ovog Nacrta Pravilnika ''dopuštanje''  kroatolozima, sociolozima, politolozima, religiolozima i teolozima prava da predaju ovaj predmet u srednjoj školi. Onaj tko je te profesije stavio na ovu listu očigledno uopće nije upoznat s predmetima i ishodima izobrazbe same filozofije kao znanosti i samog predmeta koji se predaje u srednjim školama, kao niti s kolegijima svih pet godina sveučilišnog studija filozofije. Ni u kojem slučaju nekoliko izbornih kolegija ne može osposobiti kroatologe, katehete, sociologe, politologe, religiologe ili teologe da predaju Filozofiju. \n\nUvidom na internetske stranice Hrvatskih studija i pregledom studija Kroatologije svatko može uočiti kako je i ono malo ponuđenih kolegija koji su vezani uz filozofiju ponuđeno na posve slobodnom izboru; student može, ali ne mora uzeti niti jedan od njih već ima priliku uzeti neki od velikog broja ponuđenih kulturoloških ili književnih kolegija. (https://www.hrstud.unizg.hr/preddiplomski/dvopr\nedmetni/kroatologija), (https://www.hrstud.unizg.hr/diplomski/kroatolog\nija/nastavnicki). Na dvopredmetnom studiju Kroatologije kao i na diplomskom studiju Kroatologije uopće se ne nude filozofski kolegiji kao izborni, uopće ih nema. Stoga do titule magistra kroatologije može doći osoba koja uopće nije odslušala niti jedan kolegij vezan uz područje filozofije i njenih grana poput etike. No čak i da ih je ta osoba odslušala nekoliko kolegija na izbornoj razini to uopće ne osposobljava kroatologa da predaje Filozofiju ili Etiku, Etiku i kulturu ili Logiku. Kroatologija je kulturološki studij kao što je to navedeno na njihovim internetskim stranicama te je kao takvom područje njihova zapošljavanja u kulturološko-turističkom sektoru, a ne u odgoju i obrazovanju. Citiram sa stranica Odjela za kroatologije Hrvatskih studija; „Preddiplomski dvopredmetni studij kroatologije interdisciplinarni je kulturološki studij posvećen proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.  --  Sveučilišni diplomski studij kroatologije ustrojen je kao kulturološki studij u polju kroatologija u interdisciplinarnom području znanosti. Posvećen je proučavanju hrvatskoga kulturnoga i nacionalnoga identiteta.“. Također, upisati studij kroatologije i steći stupanj magistra kroatologije može i osoba koja na preddiplomskoj studirala nešto druga, a razlikovni ispit sastoji se od provjere znanja hrvatskog jezika i književnosti (http://webcache.googleusercontent.com/search?q=\ncache:XKOSavBkvl0J:www.hrstud.unizg.hr/images/50\n014237/Kriteriji%2520za%2520upis%2520na%2520dipl\nomske%2520studije%2520na%2520Hrvatskim%2520studi\njima%2520web%2520HS.docx+&cd=2&hl=hr&ct=clnk&gl=\nhr), stoga je sasvim moguće da titulu kroatologa stekne netko tko nijednom nije bio u dodiru sa filozofijom ili njenim granama. Stavljanjem kroatologa na listu osoba koje mogu predavati filozofiju, etiku, etiku i kulturu također oštećuje se studente filozofije i sa samih Hrvatskih studija. Ovdje ne da je spuštena ljestvica već je ona odbačena kao kriterij. \n\nUkratko, vezano za sve nefilozofske struke; nekoliko odslušanih kolegija (najčešće minimalan broj i to izbornih) ne osposobljavaju osobu za predavanje ovog predmeta.  Bez sveokupnog studija filozofije i svih pripadajućih kolegija navedeni studiji nikako ne mogu osposobiti sociologe i politologe ili druge navedene struke da predaju ovaj predmet u srednjim školama. Usporednim pregledom studijskih programa studija sociologije, politologije, kroatologije, religiologije, teologije sa studijem filozofije iznimno se lako može uočiti kako se navedeni nefilozofski studiji uopće ne mogu uspoređivati sa studijem filozofije jer sadržajem uveliko odudaraju, a da se ni ne spominje kako uopće ne spadaju u isto znanstveno polje - polje Filozofije. Neke od njih ne spadaju niti u isto znanstveno područje humanističkih znanosti već spadaju u znanstveno područje društvenih znanosti. Stoga je u potpunosti nemoguće da bi magistri politologije, sociologije, kroatologije, religiologije, teologije bili osposobljeni za predavanje srednjoškolskog predmeta Filozofija. To mogu samo magistri edukacije filozofije i magistri filozofije. Stoga je nužno da se dotične struke uklone s ovog popisa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[847,"Melita Mardešić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Potrebno revidirati: zna se tko je stručan podučavati filozofiju - iz predočenog  popisa progovara neznanje ili interes. Zar je potrebno da kao društvo još niže padamo? Isto vrijedi i za predmete etiku i etiku i kulturu. Treba pitati stručnjake na isti način kao što su za vjeronauk pitani stručnjaci: liste sigurno ne bi izgledale ovako, ukoliko bi ih i bilo.\nDegradacija profesije: kroatolozi  izgleda da mogu podučavati sve predmete unatoč tome što je na stranicama studija lijepo objašnjeno za što se osposobljavaju. Kroatolozi i njima srodni izgleda, dalo bi se zaključiti da tako smatra kreator ovog nacrta,  da su stručni za sve humanističke predmete pa bi bilo vrijedno, čime bi se iznimno uštedilo, da se ovo zvanje proglasi zaštićenim unutar našeg obrazovnog sustava i jedinim važećim za predmete kao što su etika, etika i kultura (što bi trebalo biti nešto novo?), filozofija i  hrvatski jezik. Našlo bi se i još područja jer je moguće da u ovom nacrtu nisu svugdje navedeni. Što je pisac ovog nacrta time htio reći, bilo bi dobro da to i kaže.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[848,"Hana Karuza","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Omogućavanje navedenima predavanje filozofije je degradacija studija filozofije i same filozofije - prema tome bi ona mogla biti i potpuno izbačena iz srednjoškolskog programa. Uostalom, zašto opunomoćivati druge osim filozofa da predaju filozofiju, kada studij filozofije postoji i očito je da bi osobe koje ga završe za to bile najstručnije?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[849,"Damjan Francetić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Prijedlog ovog stavka potpuno je neopravdan i neprihvatljiv. Sociolozima, politolozima te kroatolozima nikako nije mjesto kao profesorima filozofije.\nSociolozi, naime, ni na FFZG-u ni na Hrvatskim studijima nemaju niti jedan filozofski predmet. (Ako na nekom fakultetu u Hrvatskoj i imaju, to i dalje nije dovoljno da im se dopusti predavanje filozofije jer filozofski predmeti nisu obavezni za sve studente sociologije u Hrvatskoj.) Jedino kako mogu slušati filozofiju je u sklopu VANJSKE izbornosti - to je kao da se studentu filozofije dopusti da u srednjim školama predaje likovnu umjetnost jer ima teoretsku mogućnost da u nekom trenutku sluša neki predmet na povijesti umjetnosti.\nŠto se politologa tiče, oni također među obveznim predmetima nemaju filozofskih. Imaju ih među izbornima, i to predmete 'Antička politička filozofija', 'Novovjekovna politička filozofija' te 'Epistemologija i politika'. Kao prvo, radi se o IZBORNIM predemetima te ih studenti nemaju nikakvu obvezu odslušati te je lako moguće zavšiti politologiju bez da ih se odsluša. Još važnije, čak i kada bi svi studenti politologije odslušali te predmete, to ih i dalje ne bi činilo kompetentnima, s obzirom da se radi samo o malom dijelu filozofije. To je ista stvar kao da, primjerice, student antropologije smije predavati geografiju nakon što odsluša predmet 'urbana geografija', ili pak kao da smije predavati filozofiju i psihologiju u srednjoj školi jer je na FFZG-u moguće slušati predmet 'Filozofija i psihoanaliza'.\nKroatolozi pak također nisu dovoljno kompetentni. Oni, doduše, kao obvezan predmet imaju 'Povijest hrvatske filozofije', ali to je kao da netko na povijesti odsluša primjerice hrvatsku povijest srednjeg vijeka te time dobije pravo predavati povijest. Stvar je tim gora što hrvatska filozofija u srednjoškolskoj filozofiji zauzima veoma malo mjesta te ju se obično zbog opsežnosti programa ni ne stigne obraditi.\nUkratko, ako bi se slijedila \"logika\" kojom se ovim strukama dozvoljava predavanje filozofije, svatko bi trebao moći predavati sve! Bilo koji student FFZG-a, na primjer, može slušati predmete s velike većine odsjeka - zašto da mu onda zbog te mogućnosti da ne dozvolimo da i predaje sve humanističke predmete? Ili pak nekome tko primjerice studira molekularnu biologiju dozvolimo da predaje sociologiju jer u nekom trenutku ima opciju slušati 'Sociologiju religije' na FFZG-u? Naravno, kada bismo to sve zaista dopustili, hrvatsko bi obrazovanje kroz neko vrijeme potpuno propalo. Ali zato treba jednake kriterije primijeniti na sve predmete, a ne jedino filozofiju proizvoljno davati svakome tko ima minimalne (i potpuno nedovoljne) veze s njom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[850,"LUKA PERUŠIĆ","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Cijenjeni, pri usporedbi s drugim prijedlozima u drugim područjima, doduše u kojima također ima začudnih kombinacija, ali u njih ne bih ulazio za sad, ne mogu se načuditi ovoj listi ovdje predstavljenoj. Profesor hrvatske kulture, diplomirani religiolog ili diplomirani kroatolog da bi mogli predavati filozofiju, to je po nestručnosti ekvivalentno angažiranju radiologa da na redovnoj bazi poduzima neurokirurške zahvate. Nešto je manje dubiozno, ali nikako opravdano, upisivanje politologa, sociologa i teologa, ali još uvijek indicira temeljno nepoznavanje, ako već ne prirode znanstvenog područja, onda \"Pravilnik o znanstvenim i umjetničkim područjima\" koje je donijelo Nacionalno vijeće za znanost. Filozofija je posebno polje humanističkih znanosti, za što postoji jasno visoko obrazovanje koje završava diplomom iz dotičnog područja, pri čemu je temeljem radova moguća specijalizacija iz posebne GRANE FILOZOFIJE - etike. Ako u nazivu zanimanja ne stoji \"filozof\", onda osoba nema što raditi na nastavi filozofije i etike i ne postoje nikakvi kvantitativni kriteriji, poput satnica ili manjka osoba, temeljem kojih bi se - na ovaj način, umjesto poticanja studija - to pokušavalo kompenzirati. Ako to uopće jest ideja ovog prijedloga, a ne a) osobno podcjenjivanje filozofije ili b) pokušaj ideologizacije bitnog znanstveno-kulturnog fenomena ljudskog društva. Stvar je tim nevjerojatnija, što npr. magistar sociologije može predavati filozofiju, ali magistar filozofije ne može predavati sociologiju? Tko je ovo pisao? Onako kako piše u poglavlju (22) - sociologija, to je upravo onako kako mora pisati u poglavlju (3) - etika, (4) etika i kultura i (5) filozofija, spram filozofa. Sve drugo nema veze s pravilnim prenošenjem znanja filozofije, njegovanjem integriteta filozofije i osiguranjem funkcionalne generacijske protočnosti, već s nekim posve drugim stvarima koje upravo s ovim veze nemaju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[851,"Karlo Mikić","Članak 6.,\n5555) filozofija:","Što to točno sociologe osposobljava za predavanje filozofije? A onda kad se na to odgovori - dijele li kroatolozi to s njima u svom svojstvu sociologa hrvatske kulture ili je hrvatska kultura istoznačna s filozofijom, budući filozofije prije i mimo hrvatske kulture nikako i nigdje nije bilo?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[852,"Matija Vidmar","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani,\nsmatram da bi na popisu trebali biti profesori fizike i informatike, fizike i kemije, fizike i tehnike, te fizike i matematike. Također, diplomirani inženjeri i magistri/magistre fizike koji nisu nastavnički smjer trebali mi položiti pegagoške i metodičke kolegije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[853,"Vlatka Miketinac- Vlašić","Članak 6.,\n6) fizika:","Na popisu nedostaje: profesor matematike i fizike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[854,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\nodjeljak 6) Fizika ,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n- magistar matematike i fizike – 300 ECTS bodova (pedagoški)\nNaime, to je akademski naziv koji se stječe na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa nastavničkog smjera matematika i fizika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[855,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\ntočka 6) Fizika,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom\n- magistar/magistra matematike i fizike – 300 ECTS bodova (nastavnički).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[856,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n6) fizika:","Primjedbe na članak 6. točka 6. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da je diplomirane inženjere potrebno navesti na kraju, uz uvjet položenih pedagoško-psiholoških predmeta uz neophodno polaganje metodike struke (Fizike u ovom slučaju).\nTakođer, potrebno je dodati sve kombinacije dvopredmetnih studija fizike i ostalih predmeta koji su se provodili na visokim učilištima u RH (prije bolonjske reforme!)\nSvakako dodati: profesor fizike i tehničke kulture s informatikom, profesor fizike i kemije, …","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[857,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n6) fizika:","Predmet 6. Fizika\n• profesor matematike i fizike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i tehnike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i informatike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i tehnike s informatikom: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i politehnike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije matematike i fizike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra fizike – geofizike: Smatramo da iz popisa treba obrisati ovaj akademski naziv. Uvidom u program diplomskog sveučilišnog studija Fizika – geofizika Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu vidljivo je da ne omogućava stjecanje akademskih kompetencija u fizici, nužnih za kvalitetno vođenje nastave fizike u srednjoj školi, kao ni stjecanje odgovarajućeg pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja. Navedeni studijski program sastoji se od specijalističkih kolegija vezanih uz geofizičku struku, a već je u preambuli njegovog kurikuluma jasno navedeno da su magistri/magistre fizike - geofizike kvalificirani „za posao u znanstveno-nastavnim ustanovama, znanstvenim institutima, stručnim službama (DHMZ, Seizmološka služba), opservatorijima (meteorološkim, geomagnetskim), poduzećima za primijenjenu geofiziku, zračnim lukama, ustanovama za istraživanje mora i sl.“, dakle, nisu kvalificirani za učitelja/nastavnika fizike čak ni uz dodatno pedagoško obrazovanje. Napominjemo da je diplomski studij geofizike moguće upisati i sa završenim preddiplomskim studijem ostalih prirodoslovnih struka ili matematike, a ne samo sa završenim preddiplomskim sveučilišnim studijem Geofizika (kojem su prve dvije godine zajedničke s integriranim preddiplomskim i diplomskim sveučilišnim studijem Fizika; smjer: istraživački Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu), odnosno posve je moguće steći zvanje magistar/magistra fizike - geofizike bez ijednog ECTS boda stečenog izvan struke geofizike.\nUz akademske nazive:\n• diplomirani inženjer fizike\n• magistar/magistra fizike\npotrebno je dodati tekst „s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave fizike i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera fizike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Fizika mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje fizike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz fizikalno obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[858,"Gordana Radić Labinjan","Članak 6.,\n6) fizika:","profesor matematike i fizike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[859,"DINKA ŠTIH CURIŠ","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani,\n u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu nedostaje zvanje profesor fizike i tehnike s informatikom (Fizički odsjek PMF- a u Zagrebu).\nDinka Štih Curiš, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[860,"DRAŽEN KOSTANJEVAC","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani, stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", koji smo završili na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[861,"Danijel Perović","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani u navedenom pravilniku smjer profesor fizike i tehničke kulture s informatikom se ne navodi kao odgovarajuća vrsta obrazovanja učitelja niti za fiziku, niti informatiku, niti tehničku kulturu. Pošto nas ima dosta koji smo završili taj smjer na Odjelu za fiziku u Osijeku, nadamo se da će to biti ispravljeno. Srdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[862,"Draga Tomašek","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof.  fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.  Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ!  S poštovanjem, Draga Tomašek, prof. fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[863,"Anica Hrlec","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani, Prijedlog je potrebno nadopuniti sa svim zvanjima profesora fizike dvopredmetnih studija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[864,"Patricija Nikolaus","Članak 6.,\n6) fizika:","Poštovani,\nu popisu zvanja koji mogu predavati fiziku u SŠ nedostaju: prof. matematike i fizike, prof. fizike i kemije, prof. fizike i politehnike, te prof. fizike i elektrotehnike.\nS poštovanjem,\nPatricija Nikolaus.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[865,"Tomislav Cerinski","Članak 6.,\n6) fizika:","Prema ovome prijedlogu - mogu li fiziku predavati sljedeća zvanja: prof. fizike i kemije, prof. fizike i matematike, prof. fizike i informatike? pišu sva zvanja za magistre edukacije, ali ne pišu za zvanja profesora..","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[866,"Hrvatsko muzikološko društvo","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","Poštovani,\npredlažemo, shodno stvarnim kompetencijama stečenim tijekom studija, ovu izmjenu Nacrta Pravilnika:\nČlanak 6. 8. Glazbena umjetnost u srednjim školama\nApsolutno prednost imaju muzikolozi, kako je i navedeno, zbog naravi predmeta koja je usmjerena ka upoznavanju stilskih i historijskih aspekata glazbe, što im je ujedno i temeljni sadržaj studija. Magistar glazbene kulture ili teorije glazbe mogao bi na ovu poziciju doći samo uvjetno jer ima slabije kompetencije s obzirom na stilski i historijski aspekt programa, kao i dirigenti i kompozitori. \n\n6. 8. Glazbena umjetnost\na) prednost pri zapošljavanju:\nmuzikolozi\n mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nc)mogu se zaposliti ako se na natječaj na jave osobe iz točke a) i b) \nglazbeni pedagozi  mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[867,"Klub studenata muzikologije \"fusNota\"","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","Poštovani,\npredlažemo da se, kao i u (općeobrazovnim) osnovnim školama, i na Glazbenu umjetnost u srednjim školama primijeni stupnjevanje po uzoru na čl. 105, st. 6, t. a, b i c Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama. Prednost pri zapošljavanju trebali bi imati muzikolozi, zbog naravi predmeta koja je usmjerena ka upoznavanju stilskih i historijskih aspekata glazbe, što je ujedno i temeljni sadržaj studija muzikologije. Magistri glazbene kulture ili teorije glazbe, kao i dirigenti i kompozitori, mogli bi na ovu poziciju doći samo uvjetno jer imaju slabije kompetencije s obzirom na stilski i historijski aspekt programa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[868,"SANJA KIŠ ŽUVELA","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","a) prednost pri zapošljavanju:\nmuzikolozi:\n mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nglazbeni pedagozi:  mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nmag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenici","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[869,"vesna 1kutnar","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","Smatram da Magistar crkvene glazbe- glazbene pedagogije kao i diplomirani crkveni glazbenik ima znanje i kompetencije predavati glazbenu umjetnost u srednjoj školi.  Studij crkvenih glazbenika uz sve pedagoške predmete, predmete povijesti glazbe, teorijske predmete obogaćen je i predmetima iz područja crkvene glazbe i gregorjanike, što povećava njihove šire glazbene kompetencije. Svakako bi trebalo i ovdje uvesti njihovo zvanje kao mogućnost zaposlenja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[870,"Davor Brđanović","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","Smatram da je svaki diplomirani student muzičke akademije (prof.; mag.) kompetentan za predavanje ovog predmeta, pa predlažem da se to na taj način i uredi ovim Pravilnikom.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[871,"Igor Vlajnić","Članak 6.,\n8) glazbena umjetnost:","Smatram da bi i kompozitori i dirigenti (ak.muz. i mag.mus.) trebali moći predavati ovaj predmet. Naime, i ovi studenti/diplomirani muzičari/magistri muzike imaju pedagoški modul, a ispada da nisu stručni i kompetenti za predavanje \"glazbenog\" u gimnaziji. Uz dužno poštovanje svima, mislim da ovo nije pravedno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[872,"Mirko Marković","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Načelna primjedba:\nu Nacrt Pravilnika nije uvršten ni jedan jezik nacionalne manjine na kojem se održava nastava u Republici Hrvatskoj.\n(nastava u modelu A) ni tko može predavati materinski jezik i kulturu (nastava u modelu C) sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina i Državnom pedagoškom standardu srednjoškolskog odgoja i obrazovanja, članak 43.\nPrijedlog: preuzeti predložena rješenja koja su ranije napisana u članku 2. i 5. tj. za  OŠ.\nDio koji se odnosi na manjinske jezike dodati iza Hrvatskog jezika, tj. započeti ih s red. brojem 11., 12., 13. i itd. ostale pomaknuti (ili regulirati zasebnim člankom s više stavaka).\nPotrebno je regulirati i tko može raditi u posebnim oblicima nastave (članak 43. stavak 4.), a koje sufinancira nadležno ministarstvo. \nPrijedlog II\nVrlo složenu materiju odgoja i obrazovanja na jeziku i pismu nacionalnih manjina, kako je na početku predloženo regulirati posebnim Pravilnikom.\nRazloga je više, velik broj službeno priznatih nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj (22 nacionalne manjine) te brojnih drugih specifičnosti (npr. Romi u RH koriste dva /materinja/ jezika, a za koje je u izradi predmetni kurikulum).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[873,"Anita Fabić","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Poštovani,\nu članak 6. točka 10. (hrvatski jezik) svakako je potrebno dodati i sljedeća zvanja stečena prema bolonjskom sustavu koja su iz ovoga Nacrta Pravilnika izostavljena:\nmagistar/magistra edukacije kroatologije – mag. educ. croat. (Kroatologija: smjer nastavnički) te magistar/magistra kroatologije – mag. croat. (Kroatologija: smjer znanstveni) zbog toga što su nositelji ovih akademskih naziva, osim što su osposobljeni za držanje nastave na osnovnoškolskoj razini, također osposobljeni i za držanje nastave na srednjoškolskoj i gimnazijskoj razini iz hrvatskoga jezika, književnosti i kulture, što proizlazi iz nastavnog plana i programa sveučilišnoga studija kroatologije te dopunskih isprava o studiju.\nLijep pozdrav,\nAnita Fabić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[874,"TOMISLAV VODIČKA","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Poštovani,\nUprava Hrvatskih studija i Odjel za kroatologiju upozoravaju da u članku 6., točka 10. (hrvatski jezik), nedostaju \"bolonjski\" nazivi ekvivalentni stručnim nazivima \"diplomirani kroatolog\" i \"profesor hrvatske kulture\", te predlažemo da se u popis uvrste akademski nazivi:\nmagistar/magistra edukacije kroatologije (nastavnički smjer)\nmagistar/magistra kroatologije (znanstveni smjer)\n\n\nOvi akademski nazivi uvedeni su izmjenom nastavnih planova i programa za diplomirane kroatologe i profesore hrvatske kulture, te akreditacijom programa prema Zakonu o znanosti djelatnosti i visokom obrazovanju još 2003. godine. Na ovaj bi se način ujedno poštovali principi postavljeni sukladno odredbama Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskim stupnjevima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[875,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Poštovani, uočili smo da u članku 6. stavku 10. nedostaje zvanje magistar edukacije kroatologije te ga je potrebno dodati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[876,"TATJANA KLARIĆ BENETA","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Članak 6. stavak 10. nije usklađen s bolonjskim sustavom i pripadajućim titulama. \nPotrebno je dodati: \nmagistar/magistra edukacije hrvatskoga jezika i književnosti, \nmagistar/magistra edukacije kroatologije, \nmagistar/magistra hrvatskog jezika i književnosti,\nmagistar/magistra kroatologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[877,"MARKO PRPIĆ","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","S obzirom na to da se hrvatska književnost i hrvatski standardni jezik kao sociolingvistička kategorija ne mogu valjano predavati bez poznavanja cjelokupne hrvatske kulture, upravo studij hrvatske kulture (kroatologije) osposobljava ponajbolji nastavnički kadar za izvođenje hrvatske nastave u inozemstvu, osobito za lektorate, ali i za nastavu hrvatskoga jezika u zemlji. Kolegiji studija kroatologije (http://www.hrstud.unizg.hr/kroatologija/nastavn\ni_plan/prediplomski_studij http://www.hrstud.unizg.hr/kroatologija/nastavni\n_plan/diplomski_studij) svestrano obrađuju hrvatsku kulturu, s naglaskom na cjelokupnu književnost (hrvatsku, svjetsku, dječju) i jezik. Uz to, nastavnički je smjer organiziran tako da daje sva potrebna stručna znanja za rad u nastavi, a edukacijski blok od 60 ECTS bodova osposobljava kroatologe za rad u školama.\nOsim toga, Hrvatski studiji imaju trajnu dopusnicu za programe na preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini, pa tako i za nastavnički smjer na diplomskoj razini. Također, kroatologija je u novom Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, 78/2008), uvedena kao znanstveno polje u interdisciplinarnom području. Studij kroatologije je vrijedan i osposobljava stručan nastavnički kadar, što podrazumijeva i osnovne i srednje škole.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[878,"Marija Vrtlar ","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","U točku 10 treba dodati ''diplomirani kroatist''. Ako točka 2. za engleski jezik uključuje diplomirane angliste, zašto su diplomirani kroatisti ovdje izostavljeni?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[879,"DRAGANA BALIĆ","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","U točku 10 potrebno je dodati magistar edukacije kroatologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[880,"Melita Mardešić","Članak 6.,\n10) hrvatski jezik:","Degradacija profesije: kroatolozi i profesori hrvatske kulture izgleda da mogu podučavati sve predmete unatoč tome što je na stranicama studija lijepo objašnjeno za što se osposobljavaju. Kroatolozi i njima srodni izgleda, dalo bi se zaključiti da tako smatra kreator ovog nacrta,  da su stručni za sve humanističke predmete pa bi bilo vrijedno, čime bi se iznimno uštedilo, da se ovo zvanje proglasi zaštićenim unutar našeg obrazovnog sustava i jedinim važećim za predmete kao što su etika, etika i kultura (što bi trebalo biti nešto novo?), filozofija i eto, hrvatski jezik. Našlo bi se i još područja jer je moguće da u ovom nacrtu nisu svugdje navedeni. Što je pisac ovog nacrta time htio reći, bilo bi dobro da to i kaže.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[881,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\ntočka 11) Informatika,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n- magistar informatike i tehnike     \nTo je akademski naziv koji se stjecao na Sveučilištu u Splitu (nastavnički smjer)  i stječe se na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[882,"Dino Blažević","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani,\nČlanak 6. točka 11. Nacrta Pravilnika \n• potrebno je dopuniti akademskim nazivom: magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike - smjer komunikacije i informatika. \nAko je u Nacrtu Pravilnika već naveden smjer telekomunikacije i informatika, koji se se izvodi na Fakultetu elektrotehnike i računarstva, onda bi trebao biti uvršten i smjer komunikacije i informatika koji se izvodi na Elektrotehničkom fakultetu u Osijeku. To su dva vrlo slična smjera, a stečene kompetencije iz područje informatike su gotovo iste.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[883,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\ntočka 11) Informatika ,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n -magistar inženjerske informatike – 300 ECTS bodova\n Naime, to je akademski naziv koji se stječe na inozemnim tehničkim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa.\nUz ovo zvanje potrebna je i stečena pedagoško-psihološka naobrazba.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[884,"Krešimir Varga","Članak 6.,\n11) informatika:","Članak 6. – stavak 11. (Informatika)\nUzevši u obzir pravo učenika na kvalitetno obrazovanje i dugoročno osiguravanje kvalitete obrazovanja, kontradiktorno je da su magistri edukacije informatike, kao najkompetentnije osobe za izvođenje nastave informatike u osnovnoj i srednjoj školi, svrstani u istu kategoriju kao, primjerice, osobe koje su završile razno-razna zvanja koja nemaju izravne veze s informatikom, prilikom čega se kao opravdanje iznosi da su imali nekoliko informatičkih predmeta tijekom studija. Uvrštavanje takvih profila i nedavanje prednosti profesorima/magistrima edukacije informatike prilikom zapošljavanja u srednjim školama narušava dignitet struke i dokida se svrha postojanja nastavničkih studija odgovarajućeg predmeta. Isto tako, osobe koje su nisu završile nastavničke informatičke studijske programe trebale bi u okviru pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja položiti i metodiku odgovarajućeg predmeta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[885,"BRANKO PLEADIN","Članak 6.,\n11) informatika:","Kao što piše u prijedlogu kadrovskih uvjeta za strukovne škole, u svim okvirnim nastavnim planovima i programima u Obrazovnom sektoru elektrotehnika i računalstvo propisani su kadrovski uvjeti. U tim programima za predmet računalstvo kadrovski uvjeti definiraju \"diplomiranog inženjera elektrotehnike\" bez obzira na završeni smjer. S obzirom da su predmeti \"Računalstvo\" (u sektoru elektrotehnike i računalstva) i \"Informatika\" (u ostalim sektorima i gimanzijskim programima) programski vrlo slični, ne vidim razloga da se ovim člankom ograničavaju kadrovski uvjeti diplomiranih inženjera elektrotehnike samo na smjerove računarska tehnika te telekomunikacije i informatika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[886,"Saša Mladenović","Članak 6.,\n11) informatika:","Popis odgovarajućih vrsta obrazovanja nastavnika informatike u srednjim školama predstavlja snimku postojećeg stanja u školstvu te ne doprinosi uvođenju reda u područje. Popis je naslijeđen iz perioda kada nije postojao dovoljan broj akreditiranih visokih učilišta koja su nudila diplomski studij informatike nastavničkog usmjerenja, te je u tom periodu bilo potrebno u vrlo kratkom vremenu producirati veći broj nastavnika iz novouvedenog predmeta.\n\nPredmet informatika je nalazi se u podređenom položaju s obzirom da osobe koje su završile sveučilišni diplomski studij informatike nastavničkog smjera ili dvopredmetni studij nastavničkog smjera, od kojih je jedan predmet informatike nemaju prednost pri zapošljavanju u srednjim školama. Ovom činjenicom dokida se potreba za provođenjem diplomskog studija informatike, nastavničkog smjera.\n\nU srednjim školama osobama koje nisu završile studij informatike, nastavnički smjer, dozvoljeno je držati nastavu informatike što se argumentira stečenim kompetencijama i to na način da se navodi da su navedene osobe u studijskom programu imale predmete iz područja informatike i slično. Navedeno rezultira činjenicom da u sustav obrazovanja ulazi sve veći broj nastavnika informatike koji su kroz stjecanje potrebnog pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkog obrazovanja s najmanje 55 ECTS-a ostvarili Pravilnikom navedene uvjete. Ovom činjenicom dokida se potreba za provođenjem diplomskog studija informatike, nastavničkog smjera te se u posebno neravnopravan položaj dovode upravo magistri edukacije koji su se školovali za poslove predmetnog nastavnika. Umjesto navedenog predlaže se dati rok od primjerice 3 godine u kojima bi zaposlena osoba trebala završiti odgovarajući diplomski studij, a sukladno predmetu za čije je održavanje zadužena. Umjesto dvije godine koliko regularno traje diplomski studij predlaže se tri jer se radi o osobama koje su zaposlene pa se imaju tretirati kao izvanredni studenti. \nNavedena zvanja:\n- profesor politehnike\n- profesor fizike i politehnike \n- profesor PTO\n- diplomirani inženjer matematike\nne bi trebala biti na popisu kao zvanja odgovarajuće vrste jer nisu primarno vezana uz studij informatike. U njihovom su obrazovanju sigurno zastupljeni i predmeti iz područja informatike no to ne znači i cjeloviti, konzistentni studijski program informatike ili se isti princip može primijeniti i na ostale predmete, poput matematike, hrvatskoj jezika, stranog jezika i slično?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[887,"Odsjek za informacijske i komunikacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu","Članak 6.,\n11) informatika:","Prema nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu u članku 6 definirane su vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama. U navedeni članak za nastavni predmet informatika potrebno je, prema Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva i njihovih kratica (NN 50/2015), uvrstiti i magistra/magistru edukacije informacijskih znanosti (mag.educ.inf.), tj. osobu koja je završila Informacijske znanosti, nastavnički smjer. \n\nTakođer je potrebno pridodati akademski naziv magistra/magistre informacijskih znanosti (mag.inf), koji se stječe završetkom studija Informacijskih znanosti, smjer istraživački te akademski naziv diplomiranog informatologa, koji u srednjoj školi mogu predavati nakon završene Dopunske pedagoško-psihološke izobrazbe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[888,"Fakultet organizacije i informatike","Članak 6.,\n11) informatika:","Članak 105. stavak 7. – načelne primjedbe:\nPopis odgovarajućih vrsta obrazovanja nastavnika informatike u srednjim školama više je  konstatacija postojećeg stanja, nego iskorak prema uređivanju ovog područja. Predmet informatika je u odnosu na druge općeobrazovne predmete uvelike diskriminiran jer:\n\n-  osobe koje su završile sveučilišni diplomski studij informatike - nastavničkog usmjerenja nemaju prednost pri zapošljavanju u srednjoj školi\n\n- mogu ga izvoditi osobe koje  nisu studirale struku – informatiku, pri čemu se njihova kompetentnost „argumentira“ činjenicom da su imali predmete iz područja informatike i sl.\n\n- puno veći broj nastavnika informatike ulazi u sustav kroz sustav stjecanja pedagoških kompetencija nego završavanjem studijskih programa nastavničkog usmjerenja \n\n- naknadno stjecanje nastavničkih kompetencija za nastavnike informatike (PPDMO) vrlo je netransparentno i nekonzistentno u usporedbi drugim predmetima:\n- program PPDMO za nastavnike informatike mogu izvoditi fakulteti koji nemaju čak ni studijske programe informatike a kamoli studijske programe informatike nastavničkog smjera\n- izvođenje metodike informatike nije obavezno;\n-  polaznici ne moraju imati određenu razinu obrazovanja u području struke; \n-obrazovanje u opsegu 55 (60) ECTS bodova (više od 1500 sati opterećenja za polaznika) završava u vremenu kraćem od 6 mjeseci (3 mjeseca, 4…)\n\n- kompetentnost se u ovom dokumentu regulira neobičnim dodatnim uvjetima: (uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom (što ako se program promijeni?!); osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama ) - ako netko je nastavnik informatike onda nju može predavati u svim školama, u suprotnom se mora razmišljati o diferenciranim studijskim programima za nastavnike informatike u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama, jezičnim gimnazijama, srednjim ekonomskim školama…\n\n- nije uređeno pravo polaganja stručnog ispita niti propisana mogućnost zapošljavanja na određeno vrijeme \nNe zanemarujući činjenicu da u trenutku uvođenja predmeta  informatike nije bilo studijskih programa za nastavnike informatike, ne propitujući i ne dovodeći u pitanje kompetencije i kvalitetu rada svih koji su se u sustavu zatekli kao nastavnici informatike (Prijelaznim i završnim odredbama ovog Pravilnika su zaštićeni) od ovog Pravilnika očekujemo da uvodi red i odgovarajuću vrstu obrazovanja za nastavnike informatike uskladi s odgovarajućim vrstama obrazovanja u drugim predmetima. \nČlanak 105. stavak 7. – konkretne primjedbe:\nZvanja:\n- profesor politehnike\n- profesor fizike i politehnike \n- profesor PTO\n- diplomirani inženjer matematike\nne bi trebala biti na popisu kao zvanja odgovarajuće vrste jer nisu primarno vezana uz studij informatike. U njihovom su obrazovanju sigurno zastupljeni i predmeti iz područja informatike no to ne znači i cjeloviti, konzistentni studijski program informatike. \n\nNačin na koji je uređen sustav odgovarajuće vrste obrazovanja  za nastavnike informatike u osnovnoj školi  je transparentniji (Članak 105. stavak 6.) – temelji se na činjenicama koje proizlaze iz nastavnih programa za koje su fakulteti u postupku akreditacije dobili dopusnice a ne na neprincipijelnim kriterijima instaliranim tko zna kojim putevima. Bilo bi logično da se i za srednje škole primjene isti principi. U protivnom je postojanje studijskih programa nastavničkih usmjerenja bespredmetno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[889,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n11) informatika:","Primjedbe na članak 6. točka 11. Nacrta Pravilnika\n\n1.profesor informatologije* (*osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama ),magistar/magistra informatologije* (*osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama), profesor PTO* (*uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom te osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama), profesor politehnike \nSmatramo da osobe s navedenim zvanjima ne sadrže dovoljno informatičkih kompetencija te ih stoga treba maknuti iz ove tablice.\n\n2.Također, smatramo da je potrebno dodati i zvanja magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz dokaz o položenoj Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičkoj izobrazbi.\nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja informatike, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[890,"Goran Hajdin","Članak 6.,\n11) informatika:","Iz članka 6. stavak 11) Informatika trebalo bi izbaciti: profesor politehnike, profesor PTO te profesor fizike i politehnike. Navedena zvanja nisu primarno vezana uz studij informatike.\n\nOvim pravilnikom ne daje se prednost pri zapošljavanju najkvalificiranijem kadru za izvođenje nastave informatike – osobama koje danas završavaju studijske programe sa zvanjem magistra/magistar edukacije informatike. Pravilnikom se ne zahtjeva da osobe koje nisu završile nastavnička usmjerenja informatičkih studijskih programa obavezno moraju u sklopu PPDMOa završiti METODIKU NASTAVE INFORMATIKE, a informatika ima svoju predmetnu metodiku!\n\nNejasno je zašto se profesorima/magistrama/magistrima informatologije ne dozvoljava izvođenje nastave informatike u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama. Ili netko jest osposobljen za izvođenje nastave informatike ili nije.\n\nDozvoljavanjem ulaska širokog spektra zvanja u područje nastave informatike destimuliraju se nastavnici/profesori/magistre/magistri edukacije informatike. Ukoliko se želi omogućiti većem broju zvanja pristup zapošljavanju u području nastave informatike u najmanju ruku trebalo bi definirati kriterije i prioritete zapošljavanja. Primjerice, magistra/magistar edukacije informatike i netko manje stručan u nastavi informatike ne smiju biti stavljeni u ravnopravni položaj.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[891,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n11) informatika:","Predmet 11. Informatika\n• profesor fizike i tehnike s informatikom: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• diplomirani inženjer matematike: Tekst „smjerovi informatika / uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom“ potrebno je promijeniti u „smjerovi informatika/računarstvo uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom“ (nedostaje riječ „računarstvo“).\nUz akademske nazive:\n• diplomirani informatičar\n• diplomirani inženjer elektrotehnike\n• diplomirani inženjer matematike\n• magistar/magistra informatike\n• magistar/magistra informatologije\n• magistar/magistra inženjer/inženjerka elektrotehnike i informacijske tehnologije\n• magistar/magistra politehnike i informatike \n• magistar/magistra računarstva i matematike\npotrebno je dodati tekst „s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave informatike i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera informatike/računarstva“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje u području informatike/računarstva mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u odgovarajućem području i polju znanosti budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz informatičko/računarsko obrazovanje u predmetnoj nastavi informatike u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[892,"Marina Grgurovac","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani, smatram da je magistar inženjer računarstva potpuno neopravdano i nepravedno izostavljen iz popisa odgovarajućih vrsta i razina obrazovanja za izvođenje nastave informatike. Osobito uzimajući u obzir neke druge, a ovdje navedene, kompetencije. Magistar inženjer računarstva s položenim PPDMO treba imati mogućnost ravnopravnog zapošljavanja u navedenom predmetu kao i ovdje navedena zanimanja. Hvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[893,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","Članak 6.,\n11) informatika:","Na popis zvanja potrebnih za rad na radnom mjestu nastavnika u srednjim školama (gimnazije, strukovne i umjetničke škole) iz predmeta INFORMATIKA (članak 6., stavak 11.), nužno je uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije (sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14). \nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto nastavnika informatike, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.). Studijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami\nOdsjek za informacijske znanosti, Filozofski fakultet u Osijeku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[894,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 6.,\n11) informatika:","- profesor informatologije* (*osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama)\n - magistar/magistra informatologije* (*osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama)\n - profesor PTO* (*uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom te osim u prirodoslovno-matematičkim \n   gimnazijama)\n- profesor politehnike\nNe slažemo se jer smatramo da nemaju dovoljno informatičkih kompetencija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[895,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 6.,\n11) informatika:","Ne slažemo se: profesor informatologije* i magistar/magistra informatologije*\n*osim u prirodoslovno-matematičkim gimnazijama.\nDopušta li zakon predloženu klasifikaciju „osim prirodoslovno-matematičkih gimnazija“? Ovdje postoji prostor zloupotrebe ukoliko se dopusti ova stavka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[896,"DINKA ŠTIH CURIŠ","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani,\n u Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu nedostaje zvanje profesor fizike i tehnike s informatikom (Fizički odsjek PMF- a u Zagrebu) koji je također stručan za izvođenje nastave informatike.\nDinka Štih Curiš, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[897,"Draga Tomašek","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani, uvidom u Nacrt Pravilnika nedostaje zvanje prof.  fizike i tehničke kulture s informatikom. Visoku stručnu spremu i zvanje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom steklo je nekoliko stotina kolega na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku.  Molim, nadopunite Pravilnik ovim zvanjem na mjestima: fizika OŠ, fizika SŠ, tehnička kultura OŠ, informatika OŠ, informatika SŠ!  S poštovanjem, Draga Tomašek, prof. fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[898,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 6.,\n11) informatika:","Potrebno dodati profil \"magistar/magistra edukacije politehnike i informatike. S obzirom na istovjetnost studijskih profila profesor politehnike i profesor PTO iz navoda za profesor PTO-a treba izbaciti \"*uz uvjete određene...\". \nProfesori i magistri informatologije, s obzirom na obuhvat i stečene kompetencije (vidjeti studije), ustvari nisu kompetentni izvoditi nastavu informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[899,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 6.,\n11) informatika:","U tekst treba ugraditi profil \"magistar/magistra edukacije politehnike i informatike\" (Sveučilište u Rijeci).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[900,"DRAŽEN KOSTANJEVAC","Članak 6.,\n11) informatika:","Poštovani, stručna sprema \"Profesor fizike i tehničke kulture s informatikom\", koji smo završili na Odjelu za fiziku Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, nije navedena za predmete fiziku, tehničku kulturu i informatiku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[901,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 6.,\n11) informatika:","Nedostaje profesor informatike!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[902,"Vedran Menđušić","Članak 6.,\n11) informatika:","Nedostaje profesor fizike i tehničke kulture s informatikom","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[903,"Danijel Eskeričić","Članak 6.,\n11) informatika:","Zašto magistar elektrotehnike smjera elektroenergetika s položenom PPDM-om izobrazom ne bi mogao predavati Informatiku, a posjeduje itekako potrebne kvalifikacije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[904,"Radmila Popović Kaličanin","Članak 6.,\n12) kemija:","Primjedba na čl. 6. točka 12) Nacrta Pravilnika - kemija. \nSmatram da je svakako u popis potrebno dodati : profesor biologije i kemije, profesor fizike i kemije, magistar/magistra edukacije kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije fizike i kemije.\nNadam se da se radi o slučajnom propustu koji će uskoro uz ispriku biti ispravljen.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[905,"MARTINA PEČEK","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, imam primjedbu na članak 6. točka 12) Nacrta Pravilnika-kemija. Naime, smatram kako su magistri biologije i kemije osposobljeni za izvođenje nastave kemije u gimnazijama i ostalim srednjim školama budući da se iz programa studija može vidjeti kako su uz potrebna znanja iz kemije stekli i potrebna znanja iz psihologije, pedagogije, didaktike, metodike nastave kemije koja se održava kroz dva semestra te metodičke prakse nastave kemije.Također, budući da je smjer biologija i kemija namijenjen osposobljavanju studenata za održavanje nastave kemije i biologije u osnovnim i srednjim školama, smatram kako se na ovaj popis definitivno treba dodati magistar/magistra edukacije biologije i kemije.\nLP. Martina Tušek","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[906,"Ana Hleb","Članak 6.,\n12) kemija:","Primjedba na članak 6. točka 12) Nacrta Pravilnika - kemija : potrebno je dodati profesor biologije i kemije; magistar/magistra edukacije biologije i kemije jer su ti ljudi studirali ovaj smjer kako bi mogli predavati u školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[907,"Željka Kadi","Članak 6.,\n12) kemija:","Primjedba na članak 6. točka 12) Nacrta Pravilnika - kemija : potrebno je dodati profesor biologije i kemije; magistar/magistra edukacije biologije i kemije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[908,"Prehrambeno-tehnološki fakultet Osijek","Članak 6.,\n12) kemija:","Članak 6. točka 12. molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[909,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n12) kemija:","Primjedbe na članak 6. točka 12. Nacrta Pravilnika\n\n1.Predlažemo nadopunu tablice s akademskim nazivima profesor biologije i kemije te magistar/magistra edukacije biologije i kemije jer imaju kompetencije za predavanje kemije u srednjim školama\n2.Potrebno je brisanje inženjera biotehnologije jer nemaju kompetencije za predavanje kemije što je vidljivo u programu studija, dok bi magistri/magistrice/diplomirani inženjeri iz područja biologije koji su navedeni u tablici uz potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičkom obrazovanju morali imati potvrdu o položenoj metodici kemije na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika. Potvrda o položenoj Metodici nastave ili Općoj metodici nije adekvatna.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[910,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 6.,\n12) kemija:","Članak 6. točka 12. molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[911,"IVANA CVITAN","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, molim Vas da se u članak 6 - kemija, uz ostale uvrsti i diplomirani inženjer  prehrambene tehnologije. Smatram da je dipl. ing. prehrambene tehnologije izjednačeni s dipl.ing.biotehnologije sa PBF-a te smatram da nema razlike u stručnosti ova dva smjera. Molimo da ispravite tu pogrešku! Ili obrazložite isključivanje istihiz ovog Pravilnika. Odslušani kolegiji na Prehrambeno biotehnološkom i Prehrambeno tehnološkom fakultetu u Osijeku: Opća kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija, Fizikalna kemija, kroz 2 godine studiranja. Ne vidim razlog isključivanja struke koja je jednako sposobna predavati kao i navedeni u nacrtu Pravilnika, naravno uz položen DPPO i stručni ispit.\nLijep pozdrav!\n---\nIvana Jurković","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[912,"DAVID JELENKOVIĆ","Članak 6.,\n12) kemija:","12) Kemija\nKod ovog stavka nedostaje veliki broj akademski naziva.\nMalo je vjerojatno da se slučajno zaboravilo na nove akademske nazive (koji postoje u praksi od 2010.), pogotovo ako se stavci vezani za biologiju i/ili fiziku korektno nadopunjeni.\nKod ostalih predmeta prirodoslovlja (biologije i fizike) navedeni su sve kombinacije dvopredmetnih prirodoslovnih studija jedino je kemija izuzetak.\nTreba dodati:\nprofesor biologije i kemije; kemije i biologije\nmagistar/magistra edukacije biologije i kemije\nmagistar/magistra edukacije kemije\nmagistar/magistra edukacije fizike i kemije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[913,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n12) kemija:","Predmet 12. Kemija\n• diplomirani inženjer biotehnologije: Smatramo da iz popisa treba obrisati ovaj akademski naziv. Uvidom u odgovarajući studijski program Prehrambeno-biotehnološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu vidljivo je da ne omogućava stjecanje dostatnih stručnih kompetencija za kvalitetno vođenje nastave kemije u srednjim školama. Već u preambuli studijskog programa za stjecanje akademskog naziva diplomirani inženjer biotehnologije jasno je navedeno da se program „temelji na najnovijim znanstvenim dostignućima iz kemije i biokemije, biologije i to s posebnim naglaskom na molekularnu biologiju i mikrobiologiju, te na inženjerskim znanjima u cilju obrazovanja stručnjaka za šire područje biotehnologije“, a struktura navedenog studija usmjerena je stjecanju kompetencija usmjerenih na biotehnologiju, a ne na kemiju kao prirodnu znanost. To podrazumijeva značajno različite sadržaje i metodološke pristupe od onih u inicijalnom sveučilišnom obrazovanju učitelja/nastavnika kemije. \n• profesor biologije i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu\n• magistar/magistra edukacije kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije biologije i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije fizike i kemije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nUz akademske nazive:\n• diplomirani inženjer kemije\n• diplomirani inženjer kemijske tehnologije\n• diplomirani kemijski inženjer\n• magistar/magistra kemije\npotrebno je dodati tekst „s potvrdom o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju, pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave kemije i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera kemije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Kemija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje kemije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz kemijsko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[914,"Sanja Ćulić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, molim da se u članak 6. - kemija, uvrsti diplomirani inženjer biotehnologije, odnosmo diplomirani inženjer prehrambene tehnologije kao i novo nazivlje inženjera koji su završili Prehrambeno-biotehnološki fakultet po Bolonji. Prema dosadašnjem Pravilniku oni su  obavljali poslove nastavnika kemije u srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[915,"Krešimir Trojko","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\n u popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije u srednjim školama nema profesora biologije i kemije te magistra edukacije biologije i kemije odnosno profesora fizike i kemije te magistra edukacije fizike i kemije. Iako je već više osoba ukazalo na taj, nadam se, propust koji će biti ispravljen smatram da svaki nastavnik koji ima primjedbe na popis zvanja treba iskoristiti priliku za komentar jer kad se pravilnik jednom donese bit će kasno.\nKad sam pročitao ovaj popis znanja bio sam razočaran. Mislio sam, ako je nestavljanje ovih smjerova slučajan propust onda  je netko sve ovo radio površno, kao i mnoge druge stvari u našem školstvu. A ako je netko namjerno izostavio s popisa navedene smjerove pitao sam se čemu uopće ti smjerovi postoje i vratio se u svoje studijske godine (ja sam profesor biologije i kemije)  kad je većina predavača na kemiji gledala na naš smjer kao drugorazredni a isto se događalo i na biologiji. Za kemičara sam uvijek bio biolog a za biologa kemičar. Nitko nije pomislio da me moja kemija čini boljim biologom a moja biologija životnijim kemičarom.\nDanas sa određenim stažom u prosvjeti (u strukovnoj školi i gimnaziji) ne mislim da je ono što me uistinu određuje kao učitelja (dobrog ili lošeg) moje detaljno poznavanje strukture hemoglobina ili prostornog izgleda XeF4 (iako smatram da je poznavanje nastavnog predmeta uvjet bez kojeg se nemože a da ga poznajem u dovoljnoj mjeri netko je procjenio testom i u indeks upisao ocjenu). Ono što me određuje kao učitelja je moja osobnost, sposobnost da pomoću mene (ili usprkos meni) učenici ne zamrze kemiju, a neki je možda i zavole, spremnost da ostanem jedan sat duže u školi jer učenik koji mi nije simpatičan nešto ne razumije i treba pomoć i čitav niz drugih malih svakodnevnih situacija u kojima vi živite predmet koji predajete i koji je postao sastavni dio vas.\nSvjestan sam da ovaj komentar ne može mnogo promijeniti ali Vas iskreno molim da, ako ništa drugo, stavite na popis zvanja profesora fizike i kemije, jer je, po mom mišljenju, nabolji nastavnik kemije kojeg sam upoznao profesor fizike i kemije i bila bi nezamisliva šteta da ga uskratite njegovim učenicima.\nKrešimir Trojko","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[916,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, upozoravamo da u članku 6. pod predmetom Kemija nije navedeno zvanje profesor fizike i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[917,"Borjanka Smojver","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, ljubazno molim da se u članak 6. - kemija, uvrsti diplomirani inženjer biotehnologije, odnosmo diplomirani inženjer prehrambene tehnologije kao i novo nazivlje inženjera koji su završili Prehrambeno-biotehnološki fakultet po Bolonji. Navedeni su, prema dosadašnjem Pravilniku, obavljali poslove nastavnika kemije u srednjoj školi. Prilažem popis kemijskih predmeta i broj nastavnih sati koji je odslušao diplomirani inženjer biotehnologije:\nOpća i anorganska kemija I - 6 sati tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije I - 2 sata tjedno\nKemijsko računanje - 2 sata tjedno\nOpća i anorganska kemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz opće i anorganske kemije II - 2 sata tjedno\nAnalitička kemija I - 3 sata tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije I - 7 sati tjedno\nAnalitička kemija II - 3 sata tjedno\nOrganska kemija I - 5 sati tjedno\nOrganska kemija II - 5 sati tjedno\nVježbe iz Analitičke kemije II - 8 sati tjedno\nVježbe iz organske kemije - 12 sati tjedno\nFizikalna kemija  I - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije I - 3 sata tjedno\nBiokemija I - 3 sata tjedno\nTehnološke operacije I - 3 sata tjedno\nVježbe iz tehnoloških operacija II - 3 sata tjedno\nFizikalna kemija  II - 4 sata tjedno\nVježbe iz fizikalne kemije II - 3 sata tjedno\nBiokemija II - 3 sata tjedno\nVježbe iz biokemije II - 8 sati tjedno\nTehnološke operacije II - 3 sata tjedno\nVježbe iz Tehnoloških operacija II – 5 sati tjedno.\n\nSrdačno, B. Smojver","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[918,"Josip Razum","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\n\nu nastavku navodim svoje primjedbe na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu, kao i svoje prijedloge.\n\n1. primjedba:\nU članku 5. stavku 1. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim to što stoji napisano da učitelj kemije u osnovnoj školi između ostalih, može imati i sljedeću vrstu obrazovanja – prof. biologije i geografije. Mislim da se ta vrsta obrazovanja ne može tumačiti kao odgovarajuća vrsta, prema članku 105., stavak 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Nije logičan ni poredak po kojem navedena vrsta obrazovanja stoji ispred svih dolje navedenih. Istodobno, uopće ne navodite – prof. fizike i kemije.\n\n2. primjedba:\nU članku 5. stavku 1. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim to što stoji napisano da učitelj fizike u osnovnoj školi između ostalih, može imati i sljedeću vrstu obrazovanja – prof. matematike (na prvome mjestu). To je pretpostavljam, lapsus calami (copy – paste). Trebalo bi pisati - prof. fizike.\n\n3. primjedba:\nU članku 6. Nacrta Pravilnika smatram nepavilnim poredak kojim su navedena zvanja koja znače odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za nastavnika kemije u srednjoškolskoj ustanovi (vidljivo je kod drugih predmeta, poput biologije da poredak nije abecedni nego logičan). \nNije logično da se prvo navode zvanja stečena na istraživačkom smjeru studija (diplomirani inženjer kemije, odnosno magistar kemije), a tek nakon toga zvanje stečeno na nastavničkom smjeru studija (profesor kemije). Istovremeno zvanje magistar edukacije kemije se niti ne spominje kao mogućnost. \nVaša prvo navedena zvanja mogu se tumačiti kao odgovarajuća vrsta obrazovanja, prema članku 105., stavak 7. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, uz uvjet da kandidat ima potrebne pedagoške kompetencije, odnosno odgovarajuće pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje. \nKandidati sa zvanjem - profesor kemije, odnosno magistar edukacije kemije to već imaju, jer su završili odgovarajući smjer na studiju koji ih primarno priprema za odgojno-obrazovnu djelatnost, a to je nastavnički smjer. \nZbog svega navedenog, predlažem sljedeći poredak: 1. profesor kemije,                  2. magistar edukacije kemije, 3. diplomirani inženjer kemije, 4. magistar kemije,         5. diplomirani inženjer kemijske tehnologije, 6. diplomirani inženjer biotehnologije ...\n\n4. primjedba:\nNeologčan poredak zvanja za nastavnika fizike u srednjoškolskoj ustanovi (nije moje područje, ali primjetih). Mogu navesti slične argumente kao i za kemiju.\n\nPoznato je da postoji izražen deficit osoba s odgovarajućom vrstom obrazovanja za nastavu kemije i fizike u srednjim školama (profesori, odnosno magistri edukacije), ali to nije logičan argument da ih se u ovom Nacrtu pravilnika navodi kao pričuvnu mogućnost ili ih se uopće ne navodi. Smatram da je po tom pitanju važeći Pravilnik logičniji.\nU vjeri da će navedene primjedbe biti proanalizirane, a navedeni argumenti uvaženi kako bi se radna mjesta u državnim službama popunjavala nakompetentnijim osobama, sve u svrhu napretka drage nam domovine Republike Hrvatske,\nSrdačno Vas pozdravljam.\n\nU Zagrebu, 23. veljače 2016.\nJosip Razum, prof. (profesor kemije), nastavnik kemije i biokemije u Školi za medicinske sestre Vinogradska u Zagrebu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[919,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 6.,\n12) kemija:","Članak 6. točka 12. molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije;\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[920,"Vesna Tišler","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, \nu popisu zvanja koji mogu predavati kemiju u osnovnim školama, gimnazijama i strukovnim školama, potrebno je uvrstiti zvanje Magistar primijenjene kemije. \nU popisu zvanja su diplomirani inženjer kemijske tehnologije i magistar inženjer kemijskog inženjerstva. Nakon uvođenja Bolonjskog procesa, na Fakultetu kemijskog inženjerstava i tehnologije Sveučilišta u Zagrebu su četiri smjera: Primijenjena kemija (magistar Primijenjene kemije), Kemijsko inženjerstvo (Magistar inženjer kemijskog inženjerstva), Kemija i inženjerstvo materijala i Ekoinženjerstvo. Magistar primijenjene kemije sluša Opću kemiju, Anorgansku kemiju, Analitičku kemiju 1, Analitičku kemiju 2, Organsku kemiju 1, Organsku kemiju 2,…  dok Kemijsko inženjerstvo sluša Opću i anorgansku kemiju, Analitičku kemiju, Organsku kemiju…. i više su orijentirani na tehničke predmete.\nPrimijenjena kemija sluša više predmeta vezano za kemiju i ne vidim razlog zašto bi titula Magistar inženjer kemijskog inženjerstva bila navedena u Pravilniku, a Magistar primijenjene kemije ne.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[921,"Višnja Vlahek Sokač","Članak 6.,\n12) kemija:","Za predmet zaštita okoliša potrebno je navesti i magistra ekoinžinjerstava koji se 5 godina školuje na FKiT-u uz uvjet da položi PPO to je noviji smjer na fakultetu i mislim da je adaekvatan u strukovnim školama.određenog profila.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[922,"Monika Zelić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\nu popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije su izostavljeni profesor biologije i kemije te magistar edukacije biologije i kemije, zatim profesor fizike i kemije te magistar edukacije fizike i kemije. Nadam se da je riječ o slučajnom propustu koji će uskoro biti popravljen s obzirom da smo odabrali taj studij isključivo sa željom da te predmete predajemo u školi. U svakom slučaju ovo je jako veliki propust!\nTakođer smatram da bi profesori pri zapošljavanju na posao nastavnika trebali imati prednost pred inženjerima što nažalost u praksi nije uvijek slučaj. Zato smatram da bi se to trebalo regulirati pravilnikom ili čak i zakonskim putem. \nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[923,"Natalija Jutriša","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,smatram da profesori biologije i kemije,te fizike i kemije trebaju biti uvršteni na popis kompetentnih za podučavanje kemije u gimnazijama.Ne razumijem zašto je profesor biologije i kemije osposobljen podučavati biologiju ,a kemiju nije.Ne mogu vjerovati da je na popisu za osnovnu školu navedeno da kemiju mogu podučavati profesori geografije i biologije?!Nadam se da će se nepravilnosti ispraviti ,iako se pitam kako su mogući takvi propusti.Ako nije riječ o propustu kako će se argumentirati nekompetencija svih nas koji smo diplomirali na dvopredmetnim studijima PMF-a  i koji smo zaposleni na neodređeno vrijeme na poslovima profesora kemije i profesora biologije ili profesora fizike?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[924,"Lana Brkić","Članak 6.,\n12) kemija:","Nedopustiv je propust (nadam se da je propust) da su sa popisa za predavače kemije izostavljeni magistri edukacije biologije i kemije (po starom sustavu profesori biologije i kemije), kao i magistri edukacije fizike i kemije (po starom sustavu profesori fizike i kemije). Znači li to da, npr. PMF u Zagrebu ne stvara dovoljno dobre predavača za gimnazije, strukovne i umjetničke škole? Sa štovanjem Lana Brkić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[925,"Janja Maltar","Članak 6.,\n12) kemija:","Nedopustiv je propust da su sa popisa izostavljeni magistri edukacije biologije i kemije (po starom sustavu profesori biologije i kemije). Nadam se da je propust slučajan! Također smatram da bi profesori pri zapošljavanju na posao nastavnika trebali imati prednost pred inženjerima jer inženjeri NISU školovani za nastavničko zanimanje. Hvala! \nS poštovanjem, Janja Maltar","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[926,"Melita Hanzir Gruden","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\nzašto su diplomirani profesori biologije i kemije (mag. educ. biol. et chem.) i diplomirani profesori fizike i kemije (mag. educ. phys. et chem.) izostavljeni s popisa za izvođenje kemije u gimnazijama? Znači li to da PMF u Zagrebu kao znanstvena i obrazovna institucija nije mjerodavna za obrazovanje profesora za srednje škole? Ili izdaje lažne diplome s pripadajućim pravima? Ako je razlog nekompetencija profesora, na osnovu kojih istraživanja je donesen takav zaključak? Novi kurikulum iz kemije nije donesen, a već se unaprijed zna da prof. bio. i kem te prof. fiz. i kem. nisu sposobni ostvariti odgojno-obrazovna očekivanja iz kemije?\nTrebalo bi uvrstiti i navedene struke na popis izvođenja nastave kemije u gimnazijama i zbog budućih generacija mladih ljudi koji podjednako vole biologiju, kemiju i fiziku i ulažu svoj trud, vrijeme i znanje kako bi to ostvarili.\nLijepi pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[927,"Martina Simić Meznarić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\n\nzanima me zašto za podučavanje kemije u srednjoj školi nisu navedeni diplomirani profesori fizike i kemije (magistra edukacije fizike i kemije) kao i diplomirani profesori biologije i kemije (magistri edukacije biologije i kemije) koji su upravo i upisali ove smjerove jer su htjeli biti nastavnici i predavati oba predmeta kako u osnovnoj tako i u srednjoj školi. Smatram da imamo ipak dovoljno znanja kemije da možemo predavati u srednjoj školi. Osim toga neznam kako ste tek na čevtrto mjesto stavili profesore kemije. Oni su kao i mi slušali kolegije (metodiku, didaktiku,...) koji su služili upravo tome da nas pripreme za rad u školi. A vi navodite diplomirane inženjere kemije kao prve osobe koje bi trebale podučavati djecu. Možda zapravo ni ne shvaćate da ste ovime omalovažili i rad ljudi s fakulteta ili možda smatrate da za rad u školi nisu potrebne nikakve metodičke kompetencije. Možda bi se trebali posavjetovati i s ljudima na fakultetu o tome što oni misle o tome tko bi trebao raditi u školi. Nadam se da je ovo ipak samo pogreška. \nSrdačan pozdrav,\nMartina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[928,"Ana Delost","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\n\nsmatram vrlo nepravednim da se u Prijedlog nije uvrstio dipl. ing. prehrambene tehnologije kao i magistri biotehnologije Sveučilišta u Rijeci. Struke su kompetentne i odslušale jednake kemije. Smatram da osobe sa završenim PBF-om i Odjelom za biotehnologiju iz Rijeke uz Dopunsko pedagošku naobrazbu su u potpunosti sposobne držati nastavu kemije.\nSrdačno","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[929,"Tihomir Lovrić","Članak 6.,\n12) kemija:","Mislim da nikako nije u redu što su profesori biologije i kemije, profesori fizike i kemije te magistri edukacije biologije i kemije i magistri edukacije fizike i kemije izostavljeni s popisa za izvođenje nastave u gimnazijama! Prvo: ukidaju se prava koja stoje na diplomi za koju smo godinama crnčili. Drugo: Profesor je kompetentniji od inženjera za izvođenje nastave jer mu je to u primarnom obrazovanju. Stručnost uopće ne treba dovoditi u pitanje jer kemija mora uključivati znanja iz fizike i biologije. Treće: veliki broj nastavnika kemije u gimnazijama upravo je takvog profila. Što s njima? Odjednom će ostati bez posla? Ili će se zaposliti na institutima i doškolovati kako bi postali inženjeri? Možda o trošku Ministarstva? Četvrto: pronađite inženjera kemije koji baš želi raditi kao nastavnik u školi. Mislim da nije zbog toga izabrao inženjerski smjer. Sramora je što je profesor kemije tek na četvrtom mjestu. Iskreno se nadam da je to propust (jer jednostavno ne mogu vjerovati svojim očima) i da će to biti ispravljeno. Ispričavam se ako moj komentar ima notu rezignacije, ali ne mogu je sakriti. Lijepi pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[930,"Laura Petti","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani na popisu zvanja ljudi koji mogu izvoditi nastavu kemije su izostavljeni profesor biologije i kemije (magistar biologije i kemije) te profesor fizike i kemije (magistar fizike i kemije). Mislim da nije u redu da se izostavi ljude koji su se pet godina školovali i uložili sav trud kako bi mogli obavljati rad učitelja i nastavnika kemije. Smatram da su profesori biologije i kemije, fizike i kemije te profesori čiste kemije najkompetentiji za obavljanje tih poslova s obzirom na količinu metodičkog znanja uz veliki opus znanja same kemije. Lp","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[931,"Monika Kanižaj","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, u popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije su izostavljeni profesor biologije i kemije (magistar edukacije biologije i kemije) te profesor fizike i kemije (magistar edukacije fizike i kemije). Nadam se da je riječ o slučajnom propustu koji će uskoro biti popravljen. Također smatram da bi profesori pri zapošljavanju na posao nastavnika trebali imati prednost pred inženjerima. \nMonika Kanižaj, mag,educ,biol. et chem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[932,"Sanja Vidović Birkić","Članak 6.,\n12) kemija:","U popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije su izostavljeni profesor biologije i kemije (magistar biologije i kemije) te profesor fizike i kemije (magistar fizike i kemije). Nadam se da je riječ o slučajnom propustu koji će uskoro biti popravljen. Ja predajem u školi i završila sam nastavnički smjer biologije i kemije i ne mogu vjerovati da nismo navedeni da možemo predavati kemiju. Molim da se zvanje magistra biologije i kemije (profesora biologije i kemije) i profesora kemije i fizike uvrsti da mogu predavati kemiju u srednjoj školi, jer im piše u opisu diplome.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[933,"Maria Juretić Mohorić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, diplomirala sam biokemiju na Fakultetu za kemiju i kemijsku tehnologiju u Ljubljani, nostrificirala diplomu te završila pedagoško psihološko obrazovanje u Hrvatskoj. Smatram da sam obzirom na opseg kemije koji sam odslušala tijekom studija, a u usporedbi sa PMF-om u Zagrebu, kompetentna predavati kemiju u srednjoj školi.  Molim da se zvanje diplomiranog biokemičara uvrsti u članak 6. stavak 12. \nHvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[934,"Marina barisic","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, trebali bi dodati: \nmagistre edukacije biologije i kemije i magistre edukacije fizike i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[935,"Damjan Gjukić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani,\nu popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije su izostavljeni profesor biologije i kemije (magistar biologije i kemije) te profesor fizike i kemije (magistar fizike i kemije). Nadam se da je riječ o slučajnom propustu koji će uskoro biti popravljen. Također mislim da bi profesori pri zapošljavanju na posao nastavnika trebali imati prednost pred inžinjerima koji nisu primarno školovani za to zanimanje.\nS poštovanjem, Damjan Gjukić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[936,"Višnja Vlahek Sokač","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, u popisu onih koji mogu predavati kemiju nema profesora kemije i fizike/magistra edukacije kemije i fizike kao i profesora kemije  i biologije . Ti kadrovi mogu predavati samo kemiju,samo fiziku ili kemiju i fiziku.Isto je i sa profesorima kemije i biologije. Zaštitu okoliša može predavati mag.ekoinženjerstva koji se školuje 5.godina na FKIT-u i to na smjeru ekoinženjerstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[937,"Helena Valečić","Članak 6.,\n12) kemija:","Uz dužno poštovanje stručnosti inžinjera i ostalih koji nisu primarno školovani za rad u školi, smatram da bi u SVIM školskim ustanovama prednost pri zapošljavanju na mjesto nastavnika za određeni predmet trebale imati osobe koje su primarno završile fakultet kao profesori ili magistri edukacije. Ovaj pravilnik na puno mjesta uopće ne poštuje učiteljsku tj. nastavničku stručnost! Kako je moguće da je ovdje profesor kemije naveden tek na četvrtom mjestu, a profesor biologije i kemije kao ni profesor fizike i kemije nisu upće navedeni? Doista se nadam da je u pitanju greška, ali ako nije onda se zaista radi o nepoštivanju i podcjenjivanju struke!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[938,"SUNČICA REMENAR","Članak 6.,\n12) kemija:","Zar nije nelogično da je \"profesor kemije\" tek na četvrtom mjestu? Odmah iza njega trebali bi biti \"profesor biologije i kemije\" te \"profesor fizike i kemije\", a tek onda inženjerski smjerovi!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[939,"ILDA HANDANOVIĆ","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, \nmolila bi lijepo da se u Prijedlog uvrsti i diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. \nU Vašem Prijedlogu stoji da za nastavu kemije odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama smatra se dipl. inženjer biotehnologije ali ne i prehrambene tehnologije za što smatram da su inženjeri prehrambene tehnologije zakinuti s obzirom da su po istom programu ( tzv. STARI PROGRAM prije uvođenja Bolonjskog studija ) studirali i polagali ispite te da su u konačnici položili jednak broj kolegija kemija (o čemu se lako može dobiti i potvrda spomenutog fakulteta). Ukoliko je taj (ne i mali) broj kemija dovoljan da inženjeri biotehnologije predaju nastavu kemije onda smatram da i u ovaj Prijedlog za nastavu kemije se treba uvrstiti i diplomirani inženjeri prehrambene tehnologije jer ova dva smjera na PBF-u se samo razlikuju po strukovnim ispitima koje su slušali.\nU nadi pozitivnog odgovora lijepi pozdravi,\nI.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[940,"Kristina Vujić Teskera","Članak 6.,\n12) kemija:","Treba dodati profesore (odnosno magistre) dvopredmetnih studija biologije i kemije te fizike i kemije. Ta dva smjera su educirana jednako za oba predmeta. Nadam se da to što nisu navedeni je samo slučajni propust. Kristina Vujić Teskera","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[941,"Josip Hadži-Boškov","Članak 6.,\n12) kemija:","Budući da su kolege već naveli kako bi na ovaj popis trebalo uvrstiti diplomirane inženjere prehrambene tehnologije, odnosno magistre inženjere prehrambenog inženjerstva, predlažem da se popis nadopuni i magistrima nutricionizma koji su, smatram, također adekvatno obrazovani za nastavu iz kemije u gimnazijama i pojedinim strukovnim srednjim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[942,"Jadranka Lešić","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, u popisu zvanja koji mogu izvoditi nastavu kemije nedostaje: profesor fizike i kemije te profesor kemije i biologije. \n S poštovanjem, Jadranka Lešić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[943,"Valerija Begić","Članak 6.,\n12) kemija:","Nije mi jasno kako je moguće da su za biologiju u srednjim školama/gimnazijama navedeni profesori biologije i kemije, ali za kemiju u istim školama nisu. Isto treba dodati i za predmet kemija u srednjoj školi. Također, ne mogu ne zamijetiti da su inženjer kemije i kemijske tehnologije, iako doduše u istoj kategoriji, navedeni ispred profesora kemije kojima je ovo zvanje bilo prvotni i jedini odabir. Ne smijem niti pomisliti kakvu bismo prednost imali mi profesori da se poželimo zaposliti negdje izvan škole, kada niti \"u vlastitoj kući\" nemamo prednost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[944,"Milorad Šolaja","Članak 6.,\n12) kemija:","Treba dodati i diplomirane inženjere prehrambenih tj biotehnologija jer su položili iste kemije kao i inženjeri kemijskih tehnologija","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[945,"ŽELJKA OBROVAC","Članak 6.,\n12) kemija:","Trebate dodati diplomirane inženjere prehrambene tehnologije jer diplomirani inženjer biotehnologije je samo drugi smjer s PBF. Sve vrste kemija koje se polažu su identične na oba smjera, a razlika je samo u stručnim predmetima. Na PBF- se može podići i potvrda o tome.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[946,"Sonja Šolaja","Članak 6.,\n12) kemija:","Treba dodati i diplomirane inženjere prehrambenih tehnologija","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[947,"Anica Hrlec","Članak 6.,\n12) kemija:","Poštovani, Prijedlog je potrebno nadopuniti sa svim zvanjima profesor kemije dvopredmetnih smjerova PMF-a:profesor fizike i kemije, profesor kemije i biologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[948,"NEVEN JOVANOVIĆ","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Poštovani,\nkao zamjenik pročelnika Odsjeka za klasičnu filologiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu želio bih, u vezi s prijedlogom za brisanje stavka \"diplomirani kateheta\" iz tablice 13) latinski jezik, dodati prethodno iznesenim argumentima kolega, s kojima se u potpunosti slažem, i jedan strateški. Ako se, u skladu s usvojenom strategijom cjelovite kurikularne reforme, od nastavnika traže nove vještine za novo vrijeme, to dodatno povećava važnost i stručnih i pedagoških kompetencija nastavnika. Katehete takve kompetencije zasigurno imaju, ali nipošto ne za izvođenje nastave latinskog, koji, kao jezik kulturnoga nasljeđa, postavlja vrlo specifične metodičke i didaktičke izazove i pred nastavnike i pred učenike. Apeliram da se nastava klasičnih jezika prepusti stručno osposobljenim nastavnicima.\nSrdačno,\nNeven Jovanović, izv. prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[949,"TEO RADIĆ","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Poštovani, \nbudući da je u prethodnim upisima već dovoljno argumentirano ukazano na apsurnost odredbe prema kojoj nastavu latinskoga u srednjim školama može predavati i diplomirani kateheta, želio bih istaknuti kako pritom nije riječ o pukoj mogućnosti, nego o pravu koje se u nekim školama zaista konzumira, a na štetu kadra – nastavnika latinskoga jezika – koji je stručno osposobljen za izvođenje takve nastave. \nNaime, proteklih mi se godina nekoliko bivših studenata požalilo kako su, u potrazi za zaposlenjem u školi, saznali da u nekim školama nastavu latinskoga izvode diplomirani katehete. Kad sam im – ne bez osjećaja velike nelagode – objasnio kako je takva praksa u skladu s važećim propisima i kako već godinama različite institucije reagiraju u nastojanju da se takvo što onemogući, studenti su se odlučili organizirati, povezati s kolegama s ostalih fakulteta na kojima se izvode studiji latinskoga, te sastaviti peticiju Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta, s molbom da se sporna stavka ukloni. Dosad je njihov zahtjev potpisom podržalo preko stotinu bivših i sadašnjih studenata te sveučilišnih nastavnika, a tekst će peticije zajedno s potpisima uskoro biti poslan Ministarstvu.\nKoristim prigodu da prenesem tekst što su ga sastavili studenti latinskoga, a iz kojega se jasno vidi njihova opravdana ogorčenost i zabrinutost zbog ove nepravedne i besmislene odredbe.\n\nSrdačno,\nTeo Radić, viši lektor\nOdsjek za klasičnu filologiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu    \n\n„Poštovani gospodine Ministre,\nu ime studenata latinskoga jezika i književnosti sa Zagrebačkoga, Zadarskoga i Pulskoga sveučilišta, kao i već diplomiranih kolega – nastavnika latinskoga jezika, obraćamo Vam se s molbom da razmotrite naš problem i pomognete nam u teškoj situaciji u kojoj smo se našli zbog zakonske odredbe koja nas nepravedno diskriminira.\nZavršetkom studija na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu, Odjelu za klasičnu filologiju Sveučilišta u Zadru te Filozofskom fakultetu Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli stječemo zvanje diplomirani magistar/magistra edukacije latinskoga jezika i književnosti, što dokazuje našu kompetentnost za predavanje latinskoga jezika u našim osnovnim i srednjim školama. Međutim, stvarna situacija pokazala je da kompetentnost ne znači i realnu mogućnost za zaposlenje, u što su se uvjerili naši diplomirani kolege prilikom traženja zaposlenja. Suočeni s činjenicom da latinski jezik u našim školama prečesto predaje nekvalificirani kadar, nadali smo se da nas barem zakon štiti.\nNemalo smo se iznenadili kad smo uvidjeli da postoji zakonsko pravo koje dopušta diplomiranim katehetama s bogoslovnih fakulteta da rade posao za koji nemaju potrebna znanja, a za koji se mi školujemo pet godina. Oni ne samo da to pravo imaju nego ga u praksi u mnogim školama i konzumiraju. Riječ je o Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu iz 1999. godine, u kojem se stupac Potrebna stručna sprema za nastavni predmet Latinski jezik dopunjuje alinejom koja glasi: „dipl. kateheta“.\nAko su te 1999. godine potrebe tržišta rada bile takve da je nedostajalo kvalificiranoga kadra koji bi predavao latinski jezik u školama, sada to svakako više nije slučaj. Čak četiri fakulteta u Hrvatskoj danas obrazuju i osposobljavaju mlade ljude za taj posao. Osim toga, naš je studij koncipiran tako da nam daje iscrpno znanje kako iz latinskoga jezika i književnosti, tako i iz metodike nastave latinskoga jezika. Mi, dakle, latinski studiramo upravo zato da bismo ga, izabravši nastavnički smjer na diplomskom studiju, predavali u školama. Diplomirani su katehete, s druge strane, kompetentni za držanje školskoga vjeronauka, a latinski se u programu njihova studija pojavljuje samo kao dvosemestralni tečaj na prvoj godini preddiplomskog studija, u opsegu od četiriju sati tjedno. Dakako da se pet godina studiranja jezika, uključujući i držanje praktične nastave u sklopu kolegija Metodika nastave klasičnih jezika, nipošto ne može usporediti sa samo jednim kolegijem u trajanju od dvaju semestara!\nPoznato nam je da su različite institucije, predvođene Hrvatskim društvom klasičnih filologa, od početka prošloga desetljeća u nekoliko navrata već bile intervenirale kod Ministarstva, ali naš problem, unatoč nekim obećanjima, još nije riješen.\nMolimo Vas da nam pomognete u ispravljanju ove nepravde i učinite što je u Vašoj moći kako bi se alineja „dipl. kateheta“ izbrisala iz Pravilnika. Potrebna nam je zakonska sigurnost koja bi nam omogućila da se pravedno natječemo za posao za koji smo obrazovani.“","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[950,"TOMISLAV VODIČKA","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Poštovani,\novim putem Uprava Hrvatskih studija i Odjel za hrvatski latinitet traže dopunu u članku 6., točki 13. (Latinski jezik) na način da se uvrste akademski nazivi:\n• magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta \n• magistar/magistra latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta\na analogno članku 5. točki 10. Nacrta Pravilnika.\nNavedeno se zvanje stječe završetkom diplomskog studija hrvatskog latiniteta na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu (pokrenutog i odobrenog 2011.), koji, zajedno s prediplomskom razinom studija, studentima daje sve kompetencije potrebne za predavanje latinskog jezika i književnosti. Studenti koji su završili taj studij već su uključeni u nastavu u mnogim školama i inercija je sustava jedinim razlogom trenutačnoga nepostojanja rečene stavke u popisu. Ona je uključena u članak 5., a nema razloga da se ne uključi i u članak 6. na za to odgovarajući i pravičan način.\nTakođer, skrećemo pozornost i predlažemo da se iz popisa zvanja kojima se povjerava predavanje latinskog jezika izbriše stavka \"diplomirani kateheta\", sukladno objašnjenu doc. dr. sc. Šime Dema.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[951,"Irena Bratičević","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Poštovani, Odsjek za klasičnu filologiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu snažno se protivi mogućnosti da latinski jezik na srednjoškolskoj razini predaje i diplomirani kateheta. Smatramo kako tek cjeloviti petogodišnji studij latinskoga jezika i književnosti pruža stručne, znanstvene i nastavničke kompetencije nužne za izvođenje nastave u srednjim školama te da stoga kategoriju “diplomirani kateheta” iz članka 6, br. 13 treba isključiti.\nOdsjek za klasičnu filologiju i do sada se u više navrata, zajedno s Hrvatskim društvom klasičnih filologa, obraćao Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta s istim zahtjevom, u nastojanju da se zakonskim propisom onemogući izvođenje nastave klasičnih jezika bilo komu osim onima koji su znanje i kompetencije stekli cjelovitim i intenzivnim, petogodišnjim studiranjem na studijima latinskog i grčkog jezika i književnosti.\nUime Odsjeka za klasičnu filologiju, doc. dr. sc. Irena Bratičević, pročelnica Odsjeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[952,"Šime Demo","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Poštovani,\nispred Odjela za hrvatski latinitet Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu dužan sam prizvati pažnju sastavljača Pravilnika na sljedeće:\n\nAd čl. 5, br. 10. Latinski jezik, pod a)\nUmjesto \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika\" treba stajati \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta\".\nObrazloženje:\nRadi se o starijoj i sada nepostojećoj verziji istog akademskog naziva. Pod b) je on ažuriran, a vjerojatno greškom nije usklađen i pod a). \n\nAd čl. 5, br. 10. Latinski jezik, pod c)\nCijelu tablicu pod c) treba brisati.\nObrazloženje:\nNa svim studijima latinskog jezika u Hrvatskoj nastavničke se kompetencije dobivaju tek završetkom diplomskog studija. Prema tome, prvostupnici nemaju tih kompetencija.\n\nAd čl. 6, br. 13. Latinski jezik\n(i) Iz popisa zvanja kojima se povjerava predavanje latinskog jezika treba izbrisati stavku \"diplomirani kateheta\". \nObrazloženje:\nUključenje navedene stavke nema nikakvog stručnog opravdanja, već je zaostatak nesretne mjere iz vremena kada je postojao deficit kadra u latinističkoj struci. Tog deficita odavno više nema. Katehete ne dobivaju veću kompetenciju u području latinskog jezika i književnosti od, primjerice, grecista, romanista, povjesničara i drugih koji latinski slušaju, ako ga slušaju, kao pomoćni predmet u trajanju od jednog ili najviše dva semestra. \nOdredba je jednako ili manje smislena od odredbe koja bi dopuštala diplomiranim ekonomistima da predaju matematiku ili biolozima da izvode kirurške zahvate. Riječju, ona otvoreno ponižava latinističku struku i ugrožava kvalitetu nastavnog procesa.\n\n(ii) U isti popis zvanja treba uključiti stavku \"magistar/magistra edukacije latinskog jezika, rimske književnosti i hrvatskog latiniteta\".\n \nObrazloženje:\nNavedeno se zvanje stječe završetkom Diplomskog studija hrvatskog latiniteta na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu (pokrenutog i odobrenog 2011.), koji, zajedno s prediplomskom razinom studija, studentima daje sve kompetencije potrebne za predavanje latinskog jezika i književnosti. Kolege koji su završili taj studij već su uključeni u nastavu u mnogim školama i inercija je sustava jedinim razlogom trenutačnoga nepostojanja rečene stavke u popisu. Ona je uključena u članak 5, a nema razloga da se ne uključi i u članak 6.\n\nS poštovanjem,\ndoc. dr. sc. Šime Demo\n\npročelnik Odjela za hrvatski latinitet Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[953,"HRVATSKO DRUŠTVO KLASIČNIH FILOLOGA","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","U ime Hrvatskog društva klasičnih filologa, stručne udruge nastavnika klasičnih jezika, apeliram da se ukine mogućnost da diplomirani katehete predaju latinski jezik. Na studiju religiozne pedagogije i katehetike latinski jezik nije obavezni predmet. Stoga ovakva odredba otvara apsurdnu mogućnost da latinski jezik predaje osoba koja u svom obrazovanju nije odslušala ni sat nastave latinskog jezika. Da bi se ovaj apsurd izbjegao dovoljno je ponoviti kvalifikacije koje su potrebne za predavanje u osnovnim školama pozivajući se na iste zakonske odredbe, U ime HDKF-a, Tonći Maleš, prof.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[954,"ZDRAVKA MARTINIĆ-JERČIĆ","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Potrebno je prilagoditi tekst prema onom vezanom uz latinski jezik u osnovnim školama i naprosto prekopirati taj tekst u dijelu članak 5. točka 10. a) i b). Ovaj je tekst nepotpun i u dijelu neprihvatljiv (diplomirani kateheta).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[955,"ZDRAVKA MARTINIĆ-JERČIĆ","Članak 6.,\n13) latinski jezik:","Ponajprije se pitam zašto se kod osnovnih škola poziva kod svakog predmeta na članak Zakona, a ovdje kod srednjeg obrazovanja više ne??? U tom bi smislu trebalo kod latinskog jezika prekopirati naprosto potrebne kvalifikacije iz članka 5. točka 10. a) i b). U tom bi slučaju bile pokrivene sve potrebne skupine nastavnika koje su trenutno na tržištu rada. Ovo ću napisati i pod prijedlog novog teksta, jer mi se ovo čini nedovršeno i nepotpuno. Osim toga posebno se ne slažem s time da diplomirani kateheta može predavati latinski jezik, jer studenti s tom kvalifikacijom uopće ne moraju slušati niti jedan semestar latinskog jezika, a u najboljem slučaju mogu izabrati da slušaju dva. Čak je i po zakonu potrebno slušati barem 4 semestra na sveučilišnoj razini neki predmet da biste ga mogli predavati i to samo u slučaju da nema osobe kvalificirane za taj predmet na tržištu, a čak i tada samo uz posebnu dozvolu ministra. (Članak 105. točka 14) Znam da postoje ljudi s tom kvalifikacijom koji predaju latinski jezik u nekim školama, no smatram lošim rješenjem da tako i dalje stoji u pravilniku radi budućih zapošljavanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[956,"Dajana Rados","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","Na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti temeljem izdanih dopusnica MZOS-a, a nazivi koji se stječu završetkom istih uvršteni su u Integrirani popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (Narodne novine 50/2015).\nSmatramo da zanimanje magistar/magistra likovne pedagogije ima odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nZbog navedenih razloga smatramo da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u srednjim školama u području likovne umjetnosti i svim srodnim područjima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[957,"Odsjek za povijest umjetnosti FFZG","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","Poštovani, \n\novim putem Vam se obraćamo kako bismo izložili svoje primjedbe i stajališta na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (objavljen na mrežnoj stranici https://esavjetovanja.gov.hr/Econ/MainScreen?ent\nityId=2638). \nOdsjek za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu ima dugu tradiciju i krovnu poziciju u obrazovanju budućih predmetnih nastavnika koji su kompetentni izvoditi nastavu iz srednjoškolskoga predmeta Likovna umjetnost i drugih srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Od 2008. godine na Odsjeku za povijest umjetnosti izvodi se novi diplomski studij nastavničkoga smjera kojim se stječe titula magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti. Stoga je u nacrtu Pravilnika potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti dodati u sljedeće segmente: \n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja\n• Članak 9., Program: dizajner unutrašnje arhitekture, točka 8) povijest struke\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke\n• Članak 9., Program: grafički dizajner, točka 4) povijest struke\n• Članak 9., Program: industrijski dizajner, točka 7) povijest struke\n• Članak 9., Program: modni stilist, točka 9) osnove estetike\nMišljenja smo da je u prva dva gore navedena segmenta Pravilnika [Članak 6., točka 14; Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1] potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti staviti na prvo mjesto u predviđenoj tablici. Naime, cjelokupni program kojim se ova titula stječe usmjeren je upravo na stjecanje teorijskoga znanja iz svih polja povijesti umjetnosti i temeljitih nastavničkih kompetencija. Primjerice, studenti nastavničkoga smjera diplomskoga studija povijesti umjetnosti na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu tijekom diplomskoga studija stječu minimalno 60 ECTS iz pedagoških/nastavničkih kompetencija, od čega 30 ECTS metodike struke povijesti umjetnosti/likovne umjetnosti. Prema tako razrađenome programu, izrazito usmjerenome upravo na metodiku struke, ovaj program nudi temeljite i široke kompetencije svojim studentima te se time ističe ispred svih ostalih obrazovnih institucija u Hrvatskoj koje također nude srodne kadrove. \nSmatramo također da bi uz pojedine titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradi obavezno trebala stajati napomena »uz stečene metodičke i didaktičko-psihološko-pedagoške kompetencije«. To se prije svega odnosi na one titule iz kojih se ne može iščitati je li osoba tijekom školovanja stekla spomenute kompetencije. Radi se o sljedećim titualama:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: diplomirani povjesničar umjetnosti, magistar povijest umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti.\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke: diplomirani povjesničar umjetnosti (titula je vjerojatno greškom navedena dva puta pa bi to trebalo ispraviti)\nTakođer, ovim putem želimo istaknuti da se, pri preciziranju odgovarajuće vrste obrazovanja u ovom Pravilniku, treba pozornost obratiti i na to da su predmeti Likovna kultura (u osnovnoj školi) i Likovna umjetnost (srednja škola, gimnazijski program; srodni predmeti u stručnim školama) svojim nastavnim sadržajima i metodologijom posve različiti te da između njih ne postoji izražena vertikala obrazovanja kao što je to prisutno kod većine predmeta. Njihove specifičnosti odražavaju se i na razini obrazovanja nastavnoga kadra – tako su akademije likovnih umjetnosti više usmjerene na obrazovanje u osnovnoj školi (ali s dodatnim kompetencijama i za srednju školu), a filozofski fakulteti na srednjoškolsko obrazovanje. Stoga molimo da se uz sljedeće titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradu obavezno stavi napomena »uz stečene kompetencije iz metodike struke povijesti umjetnosti / likovne umjetnosti«:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: magistar/magistra likovne kulture, profesor likovne kulture\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: profesor likovne kulture, profesor likovnog odgoja.\nPotaknuti komentarima napisanima na navedenoj mrežnoj stranici na kojoj je objavljen nacrt Pravilnika, htjeli bismo upozoriti na potrebu dodatnoga opreza u njegovim daljnjim korekcijama. Naime, pojedini napisani komentari idu u pravcu toga da se titule magistar/magistra primijenjenih umjetnosti i magistar/magistra likovne pedagogije uvrste kao moguće razine obrazovanja (titule) za izvođenje pojedinih srednjoškolskih teorijskih predmeta iz likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti. Moramo pritom naglasiti da program Diplomskog sveučilišnog studija Primijenjenih umjetnosti koji se izvodi na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci uopće ne sadrži kolegije pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkih kompetencija  te ne nudi temelj kojim bi se taj prijedlog mogao udovoljiti. Prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nastavnik predmetne nastave u srednjoj školi mora imati odgovarajuće pedagoške kompetencije (čl. 105, stavka 7.). Kako navedeni program kojom se stječe titula magistar/magistra primijenjenih umjetnosti ne omogućava pedagoške kompetencije ona zasigurno ne bi smjela biti navedena u bilo kojim poslovima u kojima se ovakve kompetencije zahtijevaju, a zasigurno nikako u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 5, točka 27; čl. 6, točka 14;  čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti. \nTakođer, program Diplomskog sveučilišnog studija Likovna pedagogija na istoj Akademiji nudi kolegije nastavničkih kompetencija, ali su oni vezani izričito za osnovnoškolski predmet Likovna kultura  i kao takvi ne daju potrebne kompetencije za predavanje predmeta Likovna umjetnost (gimnazije, strukovne škole) i srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Prema spomenutom članku Zakona (čl. 105, stavka 7.). navedeni program kojim se stječe titula magistar/magistra likovne pedagogije također ne zadovoljava potrebne pedagoške kompetencije (metodiku struke). Iz svega navedenoga vidljivo je da su magistri likovne pedagogije kompetentni za predavanje predmeta Likovna kultura u osnovnim školama i stručnih predmeta u umjetničkim i strukovnim školama, ali ne mogu biti navedeni kao zanimanja u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 6, točka 14; čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti). \nObzirom na provedeno reprogramiranje sustava visokoga obrazovanja uvođenjem novih reformiranih programa i važnost preciznog definiranja kompetencija, standarda zanimanja i standarda kvalifikacija unutar hrvatskog visokoobrazovnoga sustava, izuzetno nam je važno da titule koje se odnose na srednjoškolski predmet Likovna umjetnost i srodne teorijske predmete budu iskazane na pravilan način. Stoga ljubazno molimo da naše stručno stajalište razmotrite s posebnom pozornošću i uvažite iskazane primjedbe u doradama novoga Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nS poštovanjem,\n\nOdsjek za povijest umjetnosti \nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[958,"Sunčana Simichen","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","Diplomirala sam na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci studij Likovne pedagogije.\n Na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti, a zvanja koja se postižu završetkom tih studija su: magistar/magistra primijenjene umjetnosti ili magistar/magistra likovne pedagogije.\nSmatram da zanimanja magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje)  imaju odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nIz tog razloga smatram da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje) trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u srednjim školama u području likovne umjetnosti i svim ostalim srodnim područjima","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[959,"Nives Skura","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","Smatram da u Pravilnik treba ugraditi kvalifikaciju diplomirani dizajner / magistar dizajna, budući da se na Studiju dizjana pri Arhitektonskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu stječe dovoljno znanja, vještina i kompetencija za izvođenje nastave u gimnazijama i srednjim školama. Svakako uz postojeću kvalifikaciju potrebno je steći i dodatnu potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkom obrazovanju pri visokoškolskoj ustanovi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[960,"KRISTINA PONGRAC","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","MAGISTAR/MAGISTRA PRIMIJENJENE UMJETNOSTI tokom dodiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija primijenjene umjetnosti na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci prema izvedbenom planu stječe 60 ECTS bodova (po godini studiranja) i znanja iz crtanja, crtanja anatomije, crtanja akta, eksperimentalnog crtanja, projektiranja oblika, temelja oblikovanja, uvoda u povijest likovne umjetnosti, teorije i prakse umjetničke kritike, osnova fotografije, osnova dizajna, osnova informatike, multimedijskih sustava, filozofije umjetnosti, teorije prostora, tehnologije iz odabranog smjera – grafike, slikarstva ili kiparstva, zatim prema odabiru kolegija - tipografije, računalne grafike, mozaika, scenografije, oblikovanje nakita, video, kostimografija i moda, staklo, keramika itd., prema čemu stječe odgovarajuću vrstu potrebnog stručnog znanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka. Zbog toga bi se zvanje magistra primijenjenih umjetnosti trebao uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u osnovnim i srednjim školama u području likovnih umjetnosti i srodnih područja zanimanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[961,"Tonči Peranić","Članak 6.,\n14) likovna umjetnost:","U članku 6. točka 14. nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE koje je jedan od smjerova koji se završavaju na diplomskom studiju Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci. Nadam se da će navedena greška biti ispravljena.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[962,"Udruženje studenata filozofije","Članak 6.,\n15) logika:","Cijenjeni gospodine ministre Šustar, \ncijenjena gospođo ravnateljice Žarković-Pečenković,\n\nZatečeni smo predloženim odredbama u Nacrtu Pravilnika koje se tiču predmeta Filozofija, Etika i Etika i kultura. Temeljem ciljeva i obaveza propisanih statutom Udruženja studenata filozofije, dužni smo obratiti vam se izjavom i zahtjevom. Navedene su odredbe Nacrta Pravilnika neutemeljene prvenstveno iz razloga što je filozofija etablirano polje u području humanističkih znanosti s jasno određenim predmetom i pripadajućom metodologijom. Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama (Narodne novine, br. 118/2009.) neupitno se utvrđuje posebnost i razdvojenost filozofije kao polja u odnosu na druga polja u području humanističkih znanosti i šire u okviru cjelokupne znanosti i umjetnosti. Shodno tomu, nastavni programi filozofije i ustroj izvođenja nastave filozofije u srednjim školama podrazumijevaju uvažavanje identiteta, strukture i kompetencija filozofije kao specifičnog znanstvenog polja, odnosno discipline. Kompetencijski standard izvođenja i očekivane ishode nastave filozofije moguće je postići isključivo na temelju svladanih diplomskih studijskih programa filozofije. Drugi studiji (npr. oni koji obrazuju i osposobljavaju politologe, sociologe, teologe, kroatologe i religiologe) svojim programima, izvedbom, stručnim kompetencijama i očekivanim ishodima nisu ni sukladni niti istovrsni studijskim programima filozofije te se ne mogu koristiti u utvrđivanju odgovarajućeg obrazovanja za izvođenje nastave filozofije i etike. Mogući kolegiji u nefilozofskim studijskim programima mogu sadržavati detalje iz filozofije, no to ih ni na koji način ne stavlja u kompetencijsku ravan s magistrima filozofije. Također, ti kolegiji najčešće su izbornog statusa, u skladu s naravi dotičnih studija, a ni njihov mogući status obvezatnosti ne može pohađateljima dati kompetencije potrebne za primjereno prenošenje znanja filozofije u srednjim školama.\n\nNavedeni uvjeti utoliko više vrijede za predmete Etiku i Etiku i kulturu, ukoliko se uzme u obzir, a mora se uzeti, da je etika, kao i logika, oduvijek bila sastavni dio filozofije, točnije, njena disciplina, i to ne tek po ustaljenosti prakse, nego i prema zakonskim odredbama. Nadalje, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, br. 87/2008., 86/2009., 92/2010., 105/2010., 90/2011., 16/2012., 86/2012., 94/2013. i 152/2014.), članak 105., stavak 15., nalaže da Ministar utvrđuje popis odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastavnih predmeta. Podrazumijeva se da legitimnost takve odluke proizlazi, među ostalim, iz uvažavanja članka 105., stavka 7. Zakona o odgoju i obrazovanju koji propisuje sljedeće: „Poslove nastavnika predmetne nastave u srednjoj školi može obavljati osoba koja je završila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste ili diplomski specijalistički stručni studij odgovarajuće vrste i ima potrebne pedagoške kompetencije.“\n\nStudijski programi filozofije izvode se na sedam visokoškolskih ustanova u Hrvatskoj. To jamči stručnu i kadrovsku zadovoljivost svih društvenih potreba za nastavnicima filozofije, etike i logike. Nedopustivo je angažiranje nestručnjaka u izvođenju nastave iz navedenih predmeta u srednjim školama niti bi bilo podnošljivo reparacijsko uvođenje recipročnosti sprema u uvjetima izvođenja nefilozofskih predmeta poput sociologije. Suprotno, smatra li Ministarstvo, odnosno Agencija, da bi kadrovske potrebe mogle porasti, predlažemo poticanje navedenih studija za koje tradicionalno postoji velik interes.\n\nShodno iznesenim razlozima, kao i poradi unutarnje konzistentnosti Nacrta Pravilnika (gdje svakom predmetu u pravilu odgovara njegova referentna znanstvena disciplina: povijesti – povijest, psihologiji – psihologija, sociologiji – sociologija, itd.), za izvođenje nastave predmeta Filozofija i Etika treba propisati sljedeće vrste i razine obrazovanja:\n\n1) Filozofija: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi; \n\n2) Etika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n3) Etika i kultura: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.\n\n4) Logika: magistri edukacije filozofije, profesori filozofije, magistri filozofije, diplomirani filozofi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[963,"Krešimir Gracin","Članak 6.,\n15) logika:","Hrvatsko logičko udruženje 22. 2. 2016. uputilo je prof. dr. sc. Predragu Šustaru, ministru znanosti obrazovanja i sporta, i prof. Jadranki Žarković-Pečenković sljedeći dopis:\n\nProf. dr. sc. Predrag Šustar \nMinistar znanosti, obrazovanja i sporta \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nJadranka Žarković-Pečenković, prof. \nRavnateljica Agencije za odgoj i obrazovanje \nDonje Svetice 38 \n10000 Zagreb \n\nPredmet: \nMolba za unošenje izmjena u Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu \n\n\nPoštovani gospodine ministre, \npoštovana gospođo ravnateljice, \n\nobraćamo vam se povodom objavljivanja Nacrta Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nUpozoravamo na apsurd u dijelovima Nacrta Pravilnika koji se odnose na nastavne predmete Filozofiju i Etiku, te tražimo izmjenu tih dijelova, kao i dopunu dijela koji se odnosi na nastavni predmet Logiku.\n\nZa svaki nastavni predmet postoji znanstveno područje i polje propisano Pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama. Za svako znanstveno polje postoji studij koji jamči kompetentnost budućih nastavnika u tome polju. Prema Pravilniku o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama Filozofija (6.01) je zasebno polje unutar područja humanističkih znanosti (6.) a pod njezinim granama, i samo tamo, navode se Logika (6.01.01) i Etika (6.01.08). \n\nJedine odgovarajuće vrste obrazovanja za sva tri predmeta jesu magistar edukacije filozofije, profesor filozofije, diplomirani filozof i magistar filozofije.\n\nOstale predložene vrste obrazovanja za poučavanje predmeta Etika i predmeta Filozofija - diplomirani politolog, diplomirani sociolog, magistar sociologije, profesor sociologije, diplomirani teolog, profesor hrvatske kulture, diplomirani kroatolog, profesor religijske kulture, diplomirani religiolog – ne pripadaju polju, a neke čak niti znanstvenom području, što znači da ne jamče kompetentnost nastavnika u poučavanju ovih predmeta. \n\nMolimo vas da uvažite naše razloge i izmijenite predložene stavke u Pravilniku.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Zvonimir Šikić,\npredsjednik Hrvatskog logičkog udruženja\n\nZagreb, 22. veljače 2016.\n\n\nZa HLU objavio Krešimir Gracin, prof., potpredsjednik HLU-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[964,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n15) logika:","Na ovoj listi nedostaje stručna profesija koja je na temelju svog studija, u skladu s bolonjskim procesom, jedina osposobljena za predavanje predmeta Logika u srednjim školama, to je - MAGISTAR/MAGISTRA EDUKACIJE FILOZOFIJE.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[965,"Karlo Mikić","Članak 6.,\n15) logika:","A sada je logika isključivo filozofska specijalnost? Teolozi i studenti religijskih znanosti se pri svom studiju ne susreću s logikom? S obzirom na tretman etike koja je također filozofijska disciplina (a ne ni sociološka, ni teološka, a ponajmanje kroatološka) i banalizira se puštanjem da ju bilo tko predaje, zašto se isto ne učini i s logikom? Iskreno, meni (i ostalim kolegama na studijima filozofije) to nije u interesu - ali čisto konzistentnosti radi! Pogotovo ne vidim zašto matematičari ne bi mogli biti pribrojeni ovdje, jer na studiju obrađuju simboličku logiku, koja se osnovnim crtama i predaje u gimnazijama (uz po koju stavku tradicionalne, aristotelovske logike)...","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[966,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","Članak 6.,\n16) matematika:","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\ntočka 16) Matematika ,\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom\n- magistar matematike i fizike – 300 ECTS bodova\nNaime, to je akademski naziv koji se stječe na inozemnim pedagoškim fakultetima završetkom bolonjskog studijskog programa nastavničkog smjera matematika i fizika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[967,"Hrvatsko matematičko društvo","Članak 6.,\n16) matematika:","Prijedlog: diplomirani inžinjer matematike - nadopuniti tekstom „uz obavezno pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanjem (60 ETCS) pri čemu na metodiku nastave matematike otpada barem 30 ECTS bodova ostvarenih na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“ jer gore navedene razine obrazovanje u svojim programima ne posjeduju nikakvo pedagoško, psihološko, didaktičko i metodičko obrazovanjem .","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[968,"Jasna Asic","Članak 6.,\n16) matematika:","Poštovani! \n1. U prijedlogu Pravilnika nedostaju zanimanja: Poljoprivredni tehničar stočar, Tehničar poljoprivredne mehanizacije, Agroturistički tehničar ( međustrukovno zanimanje) i eksperimentalni Agrotehničar pa molim da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja edukatora.\n2. U prijedlogu Pravilnika nedostaju izborni predmeti za  zanimanja u poljoprivrednoj struci pa molimo da se i oni uvedu u Pravilnik s pripadajućom vrstom i razinom obrazovanja.\n  \n3. Za predmet Promet i vožnja  ( u zanimanju Poljoprivredni tehničar opći i biljne proizvodnje) zbog sadržaja vezanih za poljoprivrednu mehanizaciju – kao vrstu i razinu obrazovanja dodati   diplomirani inženjer agronomije smjer mehanizacija poljoprivrede i magistar inženjer agronomije-mehanizacije\n4. Na popis zvanja potrebnih za rad na mjestu nastavnika nužno je uvrstiti zvanje diplomirani inženjer agronomije - smjer zaštita bilja u predmete Bilinogojstvo, Tloznanstvo i uređenje tla, Ratarstvo,Opće voćarstvo i vinogradarstvo, Specijalno voćarstvo, Specijalno vinogradarstvo, Povrćarstvo, Sjemenarstvo, Skladištenje poljoprivrednih kultura,Bilinogojstvo s tloznanstvom,Poznavanje poljoprivrednih kultura, Ustrojstvo rada u poljoprivrednoj apoteci, Ustrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji, Cvjećarstvo, Dendrologija, Tržište, Zaštita čovjekova okoliša, i Praktična nastava u svim programima iz ovog obrazovnog sektora (diplomirani inženjeri zaštite bilja i mag ing fitomedicine kroz svoje obrazovanje prolaze biologiju , ekologiju, agrotehniku svih biljnih vrsta koje uzgajamo da bi ih znali liječiti, pa zbog toga smatram da je neopravdano stručnjake iz tog područja ispuštati u procesu edukacije srednjoškolskog uzrasta).\n5. Ujednačiti kod svih zanimanja ukoliko se radi o istom predmetu tj. o istim ili sličnim sadržajima jednaku stručnu spremu. \n6.Predmet Tržište za zanimanje Poljoprivredni tehničar opći navedeni su diplomirani inženjer agronomije (poljoprivrede) i magistar inženjer agronomije dok je kod istog predmeta za zanimanje Poljoprivredni tehničar vrtlar upisan samo magistar inženjer agronomije i treba dodati diplomirani inženjer agronomije (poljoprivrede).\n7. Uz navod diplomirani inženjer agronomije (poljoprivrede) ukoliko nisu navedeni smjerovi naglasiti da se radi o svim pripadajućim i odgovarajućim smjerovima npr. kod predmeta Repromaterijali u poljoprivredi, Poznavanje poljoprivrednih kultura, Skladištenje poljoprivrednih proizvoda, Zaštita čovjekova okoliša, Praktična nastava.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[969,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n16) matematika:","Predmet 16. Matematika\n• magistar/magistra računarstva i matematike: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor/ica matematike: Potrebno je brisati „/ica“ jer ne odgovara službenom akademskom nazivu.\n• profesor/ica matematike i informatike: Potrebno je brisati „/ica“ jer ne odgovara službenom akademskom nazivu.\n• profesor/ica matematike i fizike: Potrebno je brisati „/ica“ jer ne odgovara službenom akademskom nazivu.\nTekst „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“ uz akademske nazive:\n• magistar/magistra matematike\n• magistar/magistra računarstva i matematike\n• diplomirani inženjer matematike\npotrebno je dopuniti tekstom „pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave matematike i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera matematike“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Matematika mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području prirodnih znanosti, polje matematike, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz matematičko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[970,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","Članak 6.,\n16) matematika:","- magistar/magistra matematike s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim \n   kompetencijama)\n - diplomirani inženjer matematike s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem  \n  (pedagoškim  kompetencijama)\nSmatramo da za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama prednost prilikom zapošljavanja treba dati magistrima edukacije koji su stekli znatno bolje metodičke kompetencije za nastavu matematike tijekom svog studiranja. Dakle, smatramo da i za vrstu obrazovanja navedenu u članku 6. (gimnazije, strukovne i umjetničke škole) treba postojati klasifikacija kao i za osnovnu školu prema članku 105. stavku 6. točkama a) i b) Zakona.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[971,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n17) njemački jezik:","Primjedbe na članak 6. točka 17. Nacrta Pravilnika\n\nSmatramo da bi se u ovome dijelu radi izbjegavanja netočnih interpretacija jasno trebalo naznačiti za koje je profile potrebno stjecanje dodatnih, pedagoških kompetencija. Svakako treba dodati naziv magistar edukacije njemačkog jezika i književnosti jer je to naziv struke koju stječu studenti diplomskih nastavničkih studija.\nVezano za naziv magistar/magistra njemačkog jezika i književnosti, ako se radi o nenastavničkom diplomskom studiju, tada treba eksplicitno navesti kao uvjet i stjecanje pedagoških kompetencija, u skladu sa stavkom 7. članka 105. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[972,"DANIJELA STRMEČKI","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","Poštovani,\nmožda moj komentar neće biti pun stručnih naziva, ali dolazi iz višegodišnjeg iskustva koje imam u razredu predajući PiG u trogodišnjim, četverogodišnjim usmjerenjima ali i gimnaziji, te jednostavno moram reagirati na komentare koji predlažu da bi i nastavnici geografije mogli predavati PiG. Smatram da nije dovoljno odslušati nekoliko kolegija iz gospodarstva pa automatski dobiti mogućnost izvođenja nastave PiG.  Jer onda se možemo voditi i recipročnom logikom da dipl. politolozi, ekonomisti.. i ostali navedeni u Nacrtu Pravilnika Članka 6. Stavka 18.  mogu predavati i geografiju. \nAli ono što smatram pogrješkom u trenutno važećem Pravilniku, je to, što u njemu nisu navedeni dipl. filozofi (prof./magistri)  kao nastavnici PiG. Držim da je filozofija temelj politike i gospodarstva, počevši od grčkih filozofa Platona i Aristotela pa sve do suvremenog doba i J. M. Keynesa. Zaista smatram da bi dipl. filozofi (prof./magistri) trebali biti navedeni kao nastavnici PiG u novom Pravilniku tim više što se naveli u Članku 6. Stavka 5. da filozofiju mogu predavati sociolozi i politolozi.\nZato se nadam se da će te uvažiti primjedbe i izmijeniti predložene stavke u Nacrtu Pravilnika, na način da i dipl. filozofi (prof./magistri) budu navedeni kao nastavnici predmeta PiG.\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[973,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","Predmet 18. Politika i gospodarstvo\n• profesor geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• diplomirani inženjer geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu\n• profesor geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nUz akademske nazive:\n• diplomirani ekonomist \n• diplomirani politolog\n• diplomirani pravnik \n• diplomirani sociolog \n• diplomirani inženjer geografije\n• magistar/magistra geografije\n• magistar/magistra politologije \n• magistar/magistra sociologije\npotrebno je dodati tekst „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[974,"Tomislav Zorko","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","Poštovani, smatram da bi i profesori/magistri povijesti mogli predavati PiG jer su tijekom studija stekli dovoljno znanja iz političke i gospodarske povijesti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[975,"Anica Čuka","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","Poštovani,\nTijekom studija geografije studenti stječu kompetencije i znanja koja ih čine podjednako osposobljenima za predavanje predmeta Politika i gospodarstvo kao i ostale struke koje se navode u Nacrtu Pravilnika. Tijekom studija geografije studenti slušaju predmete poput Ekonomske i Političke geografije, a razvoj gospodarstva i pojedinih gospodarskih grana proučava se u sklopu Agrarne i ruralne geografije, Industrijske geografije, Pomorske geografije, Prometne geografije, Turističke geografije i dr. Gospodarski razvoj i politika nezaobilazne su teme o kojima se uči i u okviru regionalnih geografija (Republike Hrvatske te Angloamerike, Latinske Amerike, Europe, Azije, Afrike i Australije). Također, navedeni studijski sadržaji u skladu su s nastavnim programom odnosno ciljevima i zadaćama predmeta Politike i gospodarstva.  Sukladno navedenom, Stručno vijeće Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru na svojoj je redovitoj sjednici 10. veljače 2016. jednoglasno podržalo prijedlog da se u Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu u Članku 6. Stavka 18. Politika i gospodarstvo predloži da se postojećem popisu odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave doda i sljedeće: diplomirani inženjer geografije, diplomirani geograf, magistar/magistra geografije, profesor geografije, magistar/magistra edukacije geografije. U nadi da ćete uvažiti ovaj prijedlog. Srdačan pozdrav, \ndoc. dr. sc. Anica Čuka, pročelnica Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[976,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","U ovom se Nacrtu Pravilnika određenim predmetima pristupilo bez provjere studijskog preddiplomskog i diplomskog plana određenih obrazovnih profesija. To je uvjetovalo da se magistri određenih struka pretpostave kao stručni za predavanje određenih predmeta koje su tijekom svog studija slušali u minimalnom broju kolegija, neadekvatnoj tematici kolegija ili uopće nisu imale kolegije vezane uz ono što im se ovim Nacrtom Pravilnika dopušta da predaju u srednjim školama, kao što je to učinjeno s politolozima i određenim drugim strukama na primjeru predmeta Filozofija, kojeg oni temeljem svog studija nisu stručni predavati. \nNo s druge strane filozofi su izostavljeni s liste stručnih osoba koje mogu predavati Politiku i gospodarstvo, što smatram da je potrebno ispraviti te bi s na ovu listu trebalo upotpuniti s magistrima edukacije filozofije i magistrima filozofije. Filozofi su i više nego osposobljeni za predavanje PiG-a zbog svestranosti svoje struke, ali i svestranijem pristupu Građanskom odgoju i obrazovanju koji se provodi kao međupredmetni interdisciplinarni program.\nFilozofi su između ostaloga osposobljeni da na predmetu PiG-a učenike osposobe za razumijevanje osnovnih političkih i ekonomskih pojmova, razumijevanje političkih sustava te da ih potaknu na kritičko promišljanje i aktivno sudjelovanje u društvenom životu na svim stadijima državne i lokalne zajednice i uprave, da ih pouče razumijevanju važnosti demokratičnosti i slobode misli, govora, izražavanja, djelovanja, ljudskih prava, nezavisne kontrole državnih institucija kao i povijesne periode razvoja raznih oblika političkih i ekonomskih sustava. Nadalje, razmatranju i definiranju granica vlasti i njenih organa. Oni su također osposobljeni za poučavanje ekonomije kao društvenog djelovanja temeljem obrazovanja političke ekonomije kojim mogu prenijeti znanje o proteklim ekonomskim sustavima i problemima ili napretkom koji je donio ljudima. Filozofi su i više nego osposobljeni predavanju PiG- jer u svom radu prilaze s empirijskog i normativnog stajališta te time učenike obrazuju i osposobljavaju da postanu aktivni građani koji sudjeluju u radu svoje zajednice, države te i šire na globalnom planu, a istodobno prepoznaju negativne elemente poput totalitarizama i zloupotrebljavanja ekonomije i politike što se odražava u potpunosti na čovjeka i okoliš.\nSpomenimo samo neke filozofe ili ekonomiste kojih se filozofi dotiču u svom obrazovanju: od Platona, Sokrata, Aristotela, Machiavellija, T. Morusa, Hobbesa, Humea, Lockea, Rousseaua, Kanta, Hegela, Milla, Rawlsa, Marxa, Foucaulta, A. Smitha, F. Hayeka, Friedmana, Sraffe, Keynesa...\n\nStoga, kao što sam već spomenuo, ovu je listu potrebno proširiti s magistrima edukacije filozofije i magistrima filozofije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[977,"Karlo Mikić","Članak 6.,\n18) politika i gospodarstvo:","Zašto i diplomirani filozofi (magistri/profesori) ne bi mogli predavati PiG, s obzirom da kao obavezne predmete imaju filozofiju politike i socijalnu filozofiju, a ponegdje u to uključenu i filozofiju prava koja je na nekim studijima samo izborni predmet? Recimo uz odslušanu političku ekonomiju na sociologiji ili pravu, ne vidim razloga zašto filozofi ne bi bili osposobljeni to predavati, budući da je velik dio antičke i novovjekovne literature iz političke filozofije i dan danas zastupljen u definicijama i klasifikacijama suvremene političke terminologije (barem koliko je potrebno za dotični predmet u srednjim školama).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[978,"Rudolf Scitovski","Članak 6.,\n19) povijest:","Primjedbe na članak 6. točka 19. Nacrta Pravilnika\n\nKao odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama treba dodati magistar/magistra edukacije povijesti budući da se završavanjem diplomskog studija povijesti nastavničkog smjera stječu i pedagoške kompetencije, a istodobno je riječ o diplomskom sveučilišnom studiju odgovarajuće vrste (studij povijesti), a u skladu s čl. 105. t. 7. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[979,"Anita Fabić","Članak 6.,\n19) povijest:","Poštovani,\nu članak 6. točka 19. (povijest) svakako je potrebno dodati i sljedeća zvanja stečena prema bolonjskom sustavu koja su iz ovoga Nacrta Pravilnika izostavljena:\nmagistar/magistra edukacije povijesti – mag. educ. hist. (Povijest: smjer nastavnički) te magistar/magistra povijesti – mag. hist. (Povijest: smjer znanstveni). Nositelji ovih zvanja, osim što su osposobljeni za izvođenje nastave na osnovnoškolskoj razini, također su osposobljeni i za držanje nastave povijesti u svim srednjim školama i gimnazijama.\nLijep pozdrav,\nAnita Fabić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[980,"Ljerka Toplek","Članak 6.,\n19) povijest:","Poštovani, na nekadašnjoj Visokoj učiteljskoj školi u Čakovcu, današnjem Učiteljskom fakultetu Zagreb - Odsjek u Čakovcu, školovane su dvije generacije učitelja koje su završetkom studija stekle zvanje Diplomirani učitelj razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta povijest. Sukladno odredbama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) učitelji s navedenim zvanjem već godinama rade na poslovima učitelja povijesti u osnovnoj školi. S obzirom na to da je navedeno zvanje, slučajno ili namjerno, izostavljeno, potrebno je ispraviti propust navođenjem istoga u Nacrt Pravilnika i to u članak 5.,  19. Povijest pod a) sukladno članku 105. stavka 6. točke a) Zakona. S poštovanjem, Ljerka Toplek - ispričavam se prebacila sam tekst u članak 5.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[981,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n19) povijest:","Predmet 19. Povijest\n• profesor geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nUz akademske nazive:\n• magistar/magistra povijesti\n• diplomirani povjesničar\npotrebno je dodati tekst „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave povijesti i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera povijesti“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Povijest mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u području humanističkih znanosti, polje povijesti, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz povijesno obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[982,"BISERKA BILIĆ","Članak 6.,\n19) povijest:","Molim da se u čl. 6. pod 19) povijest nadopuni : profesor povijesti i geografije \n                                                                              profesor geografije i povijesti","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[983,"TIMUR KRIŽAK","Članak 6.,\n19) povijest:","Valja razlikovati profesore povijesti i magistre edukacije povijesti koji su stekli pedagoške kopmpetencije na studiju od diplomiranih povjesničara i magistara povijesti koji pedagoške kompetencije stječu izvan studija. U popis svakako treba uvrstiti magistre edukacije povijesti koji nisu uvršteni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[984,"ALEN PALIJAŠ","Članak 6.,\n22) sociologija:","Pridodati i magistre edukacije filozofije i magistre filozofije uz položen PPDMI.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[985,"MARKO PRPIĆ","Članak 6.,\n22) sociologija:","Magistar/magistra edukacije sociolgije\nProfesor sociologije\nMagistar/magistra sociologije (uz završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje nastavnika)\nDiplomirani sociolog (uz završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje nastavnika)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[986,"Marija Šokec","Članak 6.,\n26) vjeronauk:","Poštovani, predlažem da se doda da vjeronauk može predavati i prof. filozofije i religijske kulture","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[987,"Marina Živić","Članak 6.,\n26) vjeronauk:","Sveučilište J.J. Strossmayera u Osijeku, KBF u Đakovu omogućava poslijediplomski specijalistički studij Pastoralne teologije (pastoral obitelji, pastoral kriznih situacija) koji se može upisati nakon završenog sveučilišnog integriranog preddiplomskog i diplomskog studija filozofsko- teološkog ili katehetskog usmjerenja po završetku kojeg se stiče kvalifikacija i titula sveučilišnog specijalista teologije - univ. spec.theol. \nS ciljem unaprjeđenja međunarodne transparentnosti i jednakopravnog akademskog i stručnog priznavanja obrazovnih kvalifikacija - diploma, stupnjeva, svjedodžbi, predlažem uvrštavanje navedene kvalifikacije i titule.\nMarina Živić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[988,"OŠ Koprivnički Bregi","Članak 6.,\n26) vjeronauk:","dodati \"diplomirani filozof i religiolog, profesor filozofije i religijskih znanosti\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[989,"Vesna Milić","Članak 6.,\n27) geografija:","Program po kojem se obrazovao diplomirani geograf identičan je onomu za stjecanje akademskog naziva profesor geografije. Navedeni studijski program omogućio je stjecanje pedagoško – psihološko – didaktičko - metodičkog obrazovanja (pedagoških kompetencija) za izvođenje nastave u osnovnoj i srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[990,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 6.,\n27) geografija:","Predmet 27. Geografija\n• profesor geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor biologije i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• profesor geologije i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stjecao na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije geografije i povijesti: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n• magistar/magistra edukacije povijesti i geografije: Potrebno je dopuniti ovim akademskim nazivom koji se stječe na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\nUz akademske nazive:\n• diplomirani inženjer geografije \n• diplomirani geograf \n• magistar/magistra geografije\npotrebno je dodati tekst „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama), pri čemu se metodičko obrazovanje odnosi na metodiku nastave povijesti i stečeno je u opsegu od najmanje 27 ECTS bodova na ustanovama visokog obrazovanja koje imaju dopusnicu za izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija nastavničkog smjera geografije“. Smatramo da kvalitetno metodičko obrazovanje za izvođenje predmeta Geografija mogu pružiti isključivo ustanove visokog obrazovanja (fakulteti, sveučilišni odjeli/odsjeci) čija registrirana djelatnost obuhvaća organizaciju i izvođenje sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studija u interdisciplinarnom području znanosti, polje geografije, budući da se jedino na njima odvija znanstvena, stručna i nastavna djelatnost vezana uz geografsko obrazovanje u osnovnoj i srednjoj školi.\n \n4. SPECIFIČNE PRIMJEDBE NA ČLANAK 6. PO PROGRAMIMA I STRUKOVNIM PREDMETIMA U STRUKOVNIM ŠKOLAMA\nU svim je strukovnim programima i za sve strukovne predmete potrebno:\n• akademske nazive stečene na tzv. bolonjskim studijima pisati rodno osjetljivo kao magistar/magistra, odnosno  magistar/magistra inženjer/inženjerka i sl.\n• uz akademske nazive čije stjecanje ne obuhvaća potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške kompetencije) potrebno je napisati „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“ ili je to potrebno napisati na početku odjeljka „Strukovne škole“, neposredno iza ovog naslova.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[991,"Ivica Inkret","Članak 6.,\n27) geografija:","Međužupanijsko stručno vijeće svih županija za strukovno područje geologije, rudarstva i nafte:\nU članku 6. točka 27) Geografija treba dodati: \"Profesor geografije i geologije\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[992,"BISERKA BILIĆ","Članak 6.,\n27) geografija:","Molim da se u članak 6. po 27 ) geografija nadopuni : profesor geografije i povijesti\n                                                                                       profesor povijesti i geografije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[993,"NATAŠA KLETEČKI","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","ZSV biologije Zagrebačke županije:\npredlažemo da se uz zanimanja prehrambeni tehničat, ekološki tehničar, kemijski laborant, proizvođač stakla, proizvođač gume za sve predmete  gdje piše da ih može predavati prof. kemije još doda i:\nprof. biologije i kemije, prof.kemije i fizike, magistar/magistra kemije, dipl.ing kemije.\nKod zanimanja ekonomist za predmet Energetika treba dodati:\nprof. biologije i kemije.\nKod zanimanja ekonomist za predmet Tehnologija s ekologijom treba dodati: prof. biologije i prof. biologije i kemije, dipl.ing .biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[994,"NATAŠA KLETEČKI","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","ZSV biologije Zagrebačke županije:\nBeljak Lovorka, Bošnjak Petra , Grgas  Vladimira, Kelava Marija, Kletečki Nataša, Kupina Ramljak Andreja, Martinček Valentina, Mihaljević Ivka, Mezga Tamara, Pavlić Držanić Zlatka, Sedlar Marija,  Rajšel Branimir,  Topolnjak Ana, Turk Daliborka, Vlahović Diana.\nSmatramo kako je prof. biologije i kemije,  dipl.ing biologije, dipl.ing ekologije koji je odslušao puno više ili jednako botaničkih kolegija kao i dipl.ing poljoprivrede kvalificiran za predavanje Poljoprivredne botanike i Zaštita čovjekova okoliša, ali i  predmeta Tlo znanstvo i zaštita bilja, Cvjećarstvo, Dendrologija s rasadničarstvom (ako je isti predmet odslušali na studiju - diplomskom, specijalističkom ili poslijediplomskom).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[995,"ALEN PALIJAŠ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","U ovom Pravilnik nedostaje iznimno velik broj svih zanimanja koja se osposobljavaju u strukovnim školama čime nedostaje i iznimno velik broj predmeta koje se izvode u strukovnim školama (četverogodišnjim i trogodišnjim), a samim time nedostaje i definiranje tko je osposobljen za predavanje predmeta koji su definirani planom određenog srednjoškolskog zanimanja za koje se učenici osposobljavaju.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[996,"Antonela Czwik","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","U Članku 9., Nacrta stavka Strukovne škole, 10. OBRAZOVNI SEKTOR TURIZAM I UGOSTITELJSTVO, program KONOBAR, nastavni predmet Gospodarska matematika, vrsta i razina obrazovanja: Diplomirani ekonomist, Profesor  matematike,  diplomirani  inženjer  matematike, Magistar ekonomije, Magistar oec.univ.spec.oec, Magistar teorijske matematike, Magistar edukacijske matematike i informatike, Magistar edukacijske matematike i fizike, Magistar edukacijske matematike.\nBrisati: Diplomirani ekonomist, Magistar ekonomije, Magistar oec.univ.spec.oec.\nObrazloženje: Predmet Gospodarska matematika odnosi se  na opće matematičke sadržaje a riječ \"gospodarska\" je oznaka da je samo dio nastavnog plana i programa predviđen za matematiku koja se može primijeniti u struci.\n\n\nPOPIS učitelja i nastavnika matematike osnovnih i srednjih škola suglasnih s navedenim:\n\nMario Koritnik, Ana Benazić Jurčić , Anita Čorak, Maja Ivišić, Mirela Plavčić Jurković, Marko Višić, Mara Grašić, Mirjana Gaćina Bilin, Magdalena Jukić, Robert Milobar, Maja Balat, Sanja Ivanović, Irena Žagar-Božičević, Ivana Bubić, Ana Šimunović, Renata Pintar, Zvjezdana Jurić, Ljerka Jareb, Elen Markovčić, Snježana Bošnjak, Verena Dagmar Kušenić, Jelena Noskov, Lidija Lauš Leščan, Gordana Paić, Ljubica Jerković, Verica Savić, Ivona Han, Monika Peša, Karolina Brleković, Klaudija Barukčić, Anamaria Citkovic, Ljerka Jukić Matić, Sanja Janeš, Marijana Lopojda, Marija Špiranec, Mladen Brajica, Ivana Matić, Mateja Pantaler, Lahorka Havranek Bijuković, Ružica Mikić, Ivam Nađ, Sonja Eberling, Emira Martinić, Katica Govorko, Ana Rajković, Saša Knežević, Nataša Maričić, Sanja Loparić, Katarina Medved, Drago  Govorko, Anita Bujas, Ivana Tkalčec, Ivan Benić, Melani Mihalec, Emir Agić, Jasmina Alilović, Željko Turkalj, Nina Šegvić, Kristian Golubić, Iva Leško Turkalj, Sanja Roklicer, Vlatka Miketinac- Vlašić, Sandra Štiks, Marina Gernhardt, Maja Škrlec, Rajna Franjo, Ana Kunosić, Jadranka Baržić, Helena Jurić, Iva Frlan Marčelja, Ina Pendić, Daria Novinc, Sanja Bimbi, Miranda Jovanović, Sonja Mudrić, Snežana Kranjec, Jasmina Mijanović Puđak, Tomislav Eržen, Nataša  Lončarić, Lana Kovačić Švenda, Jadranka Perković, Sandra Božić, Zlatka Miculinić Mance, Jadranka Zebić, Olivera Đorđević, Ana Novaković, Manuela Žbulj, Antonia Miličić, Mirela Pešut, Monika Idlbek, Ivica Gregurec, Marija Štivić, Linda Božović, Paula Novaković, Anita Sučić, Marija Bokšić, Ana Baraba, Ante Toni Vrdoljak, Marina Mihanović Kundid, Marija Vrdoljak, Anka Cikojević, Suzi Radović, Minja Stepić, Marin Kanaet, Verica Blagus, Josipa Mitar, Sanja Bakalović, Gordana Grah, Marija Jurišić Šarlija, Vesna Seuček, Snježana Varga, Kristina Pijaca, Ivana Zlatar, Tanja Katunarić Tutman, Ana Mravak  Obratov, Dražena Potočki, Sanja Grabusin, Anita  Ivanovic Plic, Mirjana Bagarić, Suzana Ruzic Mateljan, Anita Medvidović Vrnoga, Suzana Jurin, Anita Midžić Topalović, Mihajlo Lerinc, Amalija Colić, Spomenka Roth, Ivana Polanović, Mateja Šafarić Novak, Željka Sente, Andrea Jurasović, Adela Buljac, VlatkaHižman-Tržić, Brankica Majdiš, Bernardica Bakula, Ljiljana Krišto, Slavica Jerkovic, Katica Leko, Tihana  Kraml Kanaet, Petar Radanović, Ivana Gurović, Dubravka Kovač, Anđelka Marin, Filka Babić, Nikolina Jakovljević, Višnja Šuperba, Suzana Kustić, Ivana Šoše, Katarina Janči, Danijela Jakovac, Lucija Laća Lakoš, Barbara Celinić, Ivana Ćulav, Slavena Popić, Anita Grgurić, Marija Bazdan, Nikolina Crljenak,  Danijela Sikirić, Maja Buhin Pandur, Natalija Buden, Vanda Louč, Gordana Družinec, Anita Mihanović, Neven Crnošija, Maja Novaković, Dubravka Crnošija, Ranko Vujević, Kristina Vučić, Željana Pavlović, Ana Zeman, Mirjana Matijević, Milena Bošnjak, Marijana Gladović, Gordana Senić, Damir Šišić, Mladen Zmazek, Ela Veža, Gordana Lović-Krstonošić, Ružica  Soldo, Milena Pašić, Višnja Matošević, Marin Kečkiš, Amira Mahmutović Redžić, Deana Kuvačić, Željka Hanžek,  Diego Tich, Ljerka Linić, Irena  Bego, Melita Svaguša, Mario Matošević ,  Božica Borbaš, Ana Borbaš Bajivić, Lidija Lubina, Biljana Stipetić, Sandra Grgurić, Merica Ivanda, Manuela Brncic Dadic, Snježana Ćenan, Đurđica Srečec Majorinc, Svjetlana Anderluh, Biljana Kuhar, Marica Brzica, Gordana Divić, Sandra Štampar, Magdalena Srdarević, Sanja Nizić, Nikolina Bubica, Nedjeljka Kazija, Mateja Jurjako, Ruža Žužul, Alen Andrijić, Dario Mišanec, Ines Gracin, Snježana Šišić, Ivana Bencun, Jasna Kašik, Ana Ostojić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[997,"Srednja škola Ilok","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","U obrazovnom sektoru poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivreda prethodnim Pravilnikom, kao i ovim prijedlogom, nije obuhvaćena stručna sprema koja se stjecala na području bivše SFRJ, prije 1991. godine. Konkretno, na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu stečena je stručna sprema Diplomirani inženjer poljoprivrede, smjer voćarsko vinogradarski (godine 1985.). U starom pravilniku, kao i u ovom prijedlogu predviđena je stručna sprema dipl. ing agr. smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo, te dipl. ing agr. smjer voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo, dok se nigdje ne pojavljuje samo \"vinogradarstvo i voćarstvo\", iz čega proizlazi da osoba s tom stručnom spremom nije stručna predavati čak niti vinogradarstvo i voćarstvo. Molimo Vas da se smjer \"voćarstvo i vinogradarstvo\" uvrsti u novi pravilnik na adekvatan način.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[998,"DOMINIK TOMISLAV VLADIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","9. Obrazovni sektor ekonomija, trgovina i poslovna administracija, smjer Ekonomist - Informatika, treba dodati magistra informatike.\n10. Hotelijersko-turistički tehničar, predmet Računalstvo, treba dodati magistra informatike.\n10. Turističko-hotelijerski komercijalist, predmet Računalstvo, dodati magistra informatike.\nS obzirom da je izjednačen diplomirani informatičar i magistar informatike, a diplomirani informatičar je naveden.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[999,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\nza nastavne predmete ekonomske grupe predmeta\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n - sveučilišni specijalist organizacije i managementa (univ.spec.oec.)\nNaime, to je akademski naziv koji se stječe na Ekonomskim fakultetima završetkom poslijediplomskog specijalističkog studija.\nUz ovo zvanje potrebna je i stečena pedagoško-psihološka naobrazba.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1000,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,\npopis iz Nacrta Pravilnika \nčlanak 6. (Odgovarajućom vrstom i razinom obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama)\n odjeljak Strukovne škole\nza nastavni predmet Informatika i nastavni predmet Računalstvo\npotrebno je dopuniti akademskim nazivom:\n - magistar inženjerske informatike – 300 ECTS bodova\nUz ovo zvanje potrebna je i stečena pedagoško-psihološka naobrazba.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1001,"Tomislav Kakša","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani, u pregledu vezano za sektor poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede primijećeni su  nedostaci, te na osnovu njih predlažem izmjene i dopune. Isto tako trebalo bi usporediti zvanja između srodnih i istih institucija, npr. Agronomski fakultet u Zagrebu – Poljoprivredni fakultet u Osijeku i to za sve sektore srednjoškolskog obrazovanja, ali i za osnovnoškolsko obrazovanje. \n\nOd četverogodišnjih programa u sektoru  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede navode se slijedeći  programi: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE, , POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR, POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI, te nedostaju: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR STOČAR, POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT, TEHNIČAR POLJOPRIVREDNE MEHANIZACIJE. (Poveznica: http://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353)\n Isto tako nedostaju noviji programi, a koje je potrebno ubaciti: \n1. program AGROTEHNIČAR koji objedinjuje i mijenja programe: Poljoprivredni tehničar opći, Poljoprivredni tehničar stočar i Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje ((Poveznica: http://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353)\n2. program AGROTURISTIČKI TEHNIČAR koji predstavlja kvalitetnu nadopunu postojećem sustavu obrazovanja u poljoprivredi, turizmu i ugostiteljstvu. Ta su obrazovna područja ujedinjena u tom novom nastavnom programu kao što su i ujedinjena u planu gospodarskog razvoja Hrvatske. (poveznica:http://www.asoo.hr/UserDocsImages/Nas\ntavni%20planovi%20i%20programi%201-9/1/agroturis\nticki_tehnicar.pdf)\n\nU četverogodišnjem programu POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta STOČARSTVO te nastavnog predmeta MEHANIZACIJA U BILJNOJ PROIZVODNJI, pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa \nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353\n\nU trogodišnjem programu STOČAR, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta MEHANIZACIJA U STOČARSTVU pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa\nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353\n\nU trogodišnjem programu POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK, sektor  poljoprivreda, prehrana i veterina, područje poljoprivrede, kod nastavnog predmeta MEHANIZACIJA, pod vrstu i razinu obrazovanja potrebno je dodati još magistar inženjer proizvodnje i prerade mesa\nPoveznice: \nhttp://www.agr.unizg.hr/multimedia/pdf/sukladnos\nt_odluka.pdf\nhttp://www.asoo.hr/default.aspx?id=1353","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1002,"Sandra Brajnović","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Molim vas, kod sektora Ekonomija, trgovina i poslovna administracija svakako staviti rečenicu  kao i kod svih drugih sektora: U svim okvirnim nastavnim planovima i programima u Obrazovnom sektoru Ekonomija, trgovina i poslovna administracija propisani su kadrovski uvjeti.\nOvako ispada da zanimanja Prodavač i Komercijalist u podsektoru  Trgovina uopće ne postoje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1003,"IVAN TUDIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani, za strukovne škole OBRAZOVNI SEKTOR STROJARSTVO, BRODOGRADNJA I METALURGIJA potrebno je dodati za strojarska zanimanja:\nstručni prvostupnik inženjer mehatronike\nmagistar/magistra mehatronike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1004,"Željka Kadi","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Strukovne škole , Članak 7.; 9. obrazovni sektor Ekonomija, trgovina i poslovna administracija, program Ekonomist;              Nastavni predmeti Energetika i  Tehnologija s ekologijom \nNastavni predmeti Energetika i Tehnologija s ekologijom navedeni za obrazovni program Ekonomist dio su starog Nastavnog plana i  okvirnog programa iz 1996. Izmjenama i dopunama posebnog stručnog dijela Nastavnog plana i programa Ekonomist iz 2011. nisu predviđeni navedeni nastavni predmeti, pa je neobično što ih ovaj dokument navodi. Ukoliko se u budući  Plan i program Ekonomist ponovno uvede predmet Tehnologija s ekologijom, smatram da je između ostalih, u kadrovskim uvjetima ovdje mjesto profesoru biologije i kemije/ magistru edukacije biologije i kemije. Čudilo me 1996., a iznenađuje da i danas kreatori kadrovskih uvjeta nisu uključili profesore biologije i kemije u predmet Tehnologija s ekologijom. Profesori biologije i kemije završili su stručne biološke i kemijske kolegije, koji uključuju terenske nastave i praktičan rad u laboratoriju, što je preduvjet za duboko razumijevanje ekologije. Uz sva područja kemije, biologije, slušali su i  dvosemestralni kolegij fizike. Sve ovo daje im temelje za uspješno poučavanje o tehnološkim procesima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1005,"Jure Orlović","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","1. OBRAZOVNI SEKTOR POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA\nPoštovani,\nmolim da za navedene predmete uvrstite i naziv \ndiplomirani inženjer agronomije smjer AGROEKONOMIKA.\nZa program; POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE\nPREDMETI: \nTemelji biljnogojstva -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo i uređenja tala  -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPoljoprivredna botanika -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nOpće ratarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPovrćarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMotori i traktori -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nSpecijalno ratarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u biljnoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nUstrojstvo rada u biljnoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR\nPREDMETI: \nPoljoprivredna botanika -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nVrtlarski strojevi -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPovrćarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTržište -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita čovjekova okoliša -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI\nPREDMETI:\nPoljoprivredna botanika -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTemelji bilinogojstva  -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nOsnove biljne proizvodnje -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo i uređenja tala  -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nRatarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nStočarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nOpće stočarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nGovedarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nSitno stočarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nKonjogojstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nRibogojstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPovrćarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPoljoprivredna mehanizacija -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u biljnoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMotori i traktori -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u stočarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u poljoprivrednoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTržište -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT\nPREDMETI:\nZaštita bilja\nBilinogojstvo s tloznanstvom -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nOsnove biljne proizvodnje -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPoznavanje poljoprivrednih kultura -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nStrojevi i alati -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nUstrojstvo rada u poljoprivrednoj apoteci -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nUstrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita čovjekova okoliša -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nRepromaterijal u poljoprivredi -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPoljoprivredna botanika -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program RATAR\nPREDMETI: \nTemelji bilinogojstva -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTloznanstvo i uređenje tala -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nRatarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nOpće ratarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMotori i traktori -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u ratarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u biljnjoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita ratarskih kultura -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nUstrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nUstrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program VOĆAR-VINOGRADAR-VINAR\nPREDMETI: \nMehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program VRTLAR\nPREDMETI:\nMehanizacija u vrtlarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPovrćarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program CVJEĆAR\nPREDMETI:\nUstrojstvo rada u cvjećarnici -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZa program STOČAR\nPREDMETI:\nStočarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMotori i traktori -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija u stočarstvu -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\n\nZa program POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK\nPREDMETI: \nPovrćarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nMehanizacija -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nZaštita bilja -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nStočarstvo -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nTržište -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA\nPraktična nastava -  dipl ing agronomije smjer AGROEKONOMIKA","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1006,"Miljenko Martinčević","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,\nšaljem Vam svoje mišljenje, a tiče se mog studija koji sam završio na Agronomskom fakultetu u Zagrebu i time stekao naziv dipl.ing agr. smjer mehanizacija.\n Za niže navedene programe i predmete trebalo bi dodati:\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE \nPREDMETI: \nTloznanstvo i uređenja tala  - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nTloznanstvo - dipl.ing. agronomije  MEHANIZACIJA\nOpće ratarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPovrćarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMotori i traktori -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nSpecijalno ratarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer, MEHANIZACIJA  \nMehanizacija u biljnoj proizvodnji - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\n Za program POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR\nPREDMETI: \nVrtlarski strojevi - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPovrćarstvo - dipl.ing. agronomije  MEHANIZACIJA\nZaštita čovjekova okoliša - dipl.ing. agronomije  MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI\nPREDMETI:\nTemelji bilinogojstva  - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nOsnove biljne proizvodnje - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA,\nTloznanstvo i uređenja tala - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nTloznanstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nRatarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nStočarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nOpće stočarstvo -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA, \nSitno stočarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nRibogojstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA \nPovrćarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA \nPoljoprivredna mehanizacija - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u biljnoj proizvodnji - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMotori i traktori - dipl.ing. agronomije smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u stočarstvu dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u poljoprivrednoj proizvodnji - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT\nPREDMETI:\nBilinogojstvo s tloznanstvom - dipl.ing. agronomije smjer MEHANIZACIJA\nOsnove biljne proizvodnje - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nTloznanstvo -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPoznavanje poljoprivrednih kultura - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nStrojevi i alati - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZaštita čovjekova okoliša - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nRepromaterijal u poljoprivredi -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZa program RATAR\nPREDMETI: \nTemelji bilinogojstva -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nTloznanstvo i uređenje tala - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nRatarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nOpće ratarstvo -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMotori i traktori -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u ratarstvu -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u biljnjoj proizvodnji -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA \nPraktična nastava  - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZa program VOĆAR-VINOGRADAR-VINAR\nPREDMETI: \nMehanizacija u voćarstvu, vinogradarstvu i vinarstvu -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije smjer MEHANIZACIJA\nZa program VRTLAR\nPREDMETI:\nMehanizacija u vrtlarstvu - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA \nPovrćarstvo -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer  MEHANIZACIJA\nZa program STOČAR\nPREDMETI:\nStočarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMotori i traktori -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nMehanizacija u stočarstvu -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nZa program POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK\nPREDMETI: \nPovrćarstvo - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJ\nMehanizacija - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nStočarstvo -  dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\nPraktična nastava - dipl.ing. agronomije  smjer MEHANIZACIJA\n\nTakođer pravilnikom nisu obuhvaćeni dodiplomski studiji koji su se upisivali na Agronomskom fakultetu u Zagrebu od 1996./1997. pa do početka bolonjskog procesa visokog obrazovanja. Trebalo bi ih također uvrstiti u pravilnik, pošto su u pravilniku navedeni studiji koji su se upisivali prije i poslije navedenog razdoblja.  \nKako su svi programi različiti koji su se do sad upisivali na agronomskom fakultetu u Zagrebu tj. kolegiji koji su se slušali po smjerovima, ne bi ih trebalo svrstavati pod isto. \nPod isto se gleda diplomirani inženjer agronomije smjer mehanizacija - diplomirani inženjer agronomije smjer bilinogojstvo, usmjerenje meganizacija – magistar inženjer poljoprivredne tehnike.\nNpr. \nKao dipl.ing agr. smjer mahanizacija ne slušaš kolegije kao entomologija,herbologija, fitopatologija, kao dipl. ing.agr. smjer bilinogojstva, usmjerenje mahanizacija slušaš kolegij herbologija (pola semestra 2+2), entomologija s fitofarmacijom  (dva semestra 2+2 i 3+2) i fitopatologija s fitofarmacijom (dva semestra 3+2 i 2+2) i kao mag.ing. poljoprivredne tehnike također ne slušaš ni jedan od navedenih kolegija.\nStoga dipl.ing.agr. smjera bilinogojstvo, usmjerenje mehanizacija kompetentan je i može u školi predavat zaštitu bilja. \nMolim da se i ti programi uvrste u pravilnik.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1007,"Prehrambeno-tehnološki fakultet Osijek","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","1. OBRAZOVNI SEKTOR  POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA\nPROGRAM :   POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE\nNastavni predmeti: Povrćarstvo, Vinarstvo, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n\nPROGRAM :   POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR\nNastavni predmet Povrćarstvo, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\nNastavni predmet Zaštita čovjekova okoliša, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nPROGRAM :   POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI\nNastavni predmeti: Voćarstvo/Opće voćarstvo..., Vinogradarstvo/Opće voćarstvo..., Povrćarstvo, Vinarstvo, molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n\nPROGRAM :   POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT\nNastavni predmet Skladištenje poljoprivrednih proizvoda, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\nNastavni predmet Zaštita čovjekova okoliša, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nPROGRAM :   PREHRAMBENI TEHNIČAR\nNastavni predmeti: Opća i anaorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija, Mikrobiologija, Osnove znanosti o prehrani, Prehrambena tehnologija, Kontrola namirnica, Tehničko crtanje i elementi strojeva, Mjerenje, regulacija i automatizacija, Tehnološke operacije, Termodinamika i termotehnika, Praktična nastav, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nNastavni predmeti: Opća i anaorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija, Mikrobiologija, Osnove znanosti o prehrani, Prehrambena tehnologija, Kontrola namirnica, Praktična nastav, molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma i znanosti o hrani\n\nPROGRAM :   VOĆAR-VINOGRADAR-VINAR\nNastavni predmeti: Voćarstvo/Opće voćarstvo..., Vinogradarstvo/Opće voćarstvo..., Vinarstvo, molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n\nPROGRAM :   POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK\nNastavni predmeti: Voćarstvo/Opće voćarstvo..., Vinogradarstvo i vinarstvo/Vinarstvo, Povrćarstvo, molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n\n3. OBRAZOVNI SEKTOR  GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA\nPROGRAM :   KEMIJSKI TEHNIČAR\nNastavni predmet Izabrani kemijski procesi, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nPROGRAM :   EKONOMSKI TEHNIČAR\nNastavni predmet Anorganska kemija, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\nPROGRAM :   KEMIJSKI LABORANT\nNastavni predmetI: Ekologija, Opća i anorganska kemija, Organska kemija, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\n9. OBRAZOVNI SEKTOR  EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACIJA\nPROGRAM :   EKONOMIST\nNastavni predmet Tehnologija s ekonomijom, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka procesnog inženjerstva\n\n10. OBRAZOVNI SEKTOR  TURIZAM I UGOSTITELJSTVO\nPROGRAM :   TURISTIČKO-HOTELIJERSKI KOMERCIJALIST\nNastavni predmeti: Kuharstvo sa slastičarstvom, Praktična nastava kuharstvo sa slastičarstvom, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (s položenim majstorskim ispitom: majstor- slastičar/majstor-kuhar) \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom: majstor- slastičar/majstor-kuhar)  \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom: majstor- slastičar/majstor-kuhar) \n\nPROGRAM :   KONOBAR\nNastavni predmet: Kuharstvo, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar) \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar)  \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar) \n\nPROGRAM :   KUHAR\nNastavni predmeti: Praktična nastava, Kuharstvo, Praktična nastava kuharstva, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar) \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar)  \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-kuhar) \n\nPROGRAM :   SLASTIČAR\nNastavni predmet: Praktična nastava, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (s položenim majstorskim ispitom majstor-slastičar) \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije i procesnog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-slastičar)  \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva (s položenim majstorskim ispitom majstor-slastičar)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1008,"Fakultet organizacije i informatike","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Slijedeći  zvanja navedena  za izvođenje nastave u pojedinim stručnim zanimanjima predlažemo da se:\nu Sektoru 9. unesu:\n- u zvanje Ekonomist, za nastavnika predmeta Informatika, profili: Magistar informatike te\nMagistar/magistra edukacije  informatike\nu Sektoru 10. unesu:\n- u zvanja Hoteljersko-turistički tehničar, Turističko hoteljesrki komercijalist, Konobar, Kuhar i Slastičar, za nastavnika predmeta Računalstvo, profili: Magistar informatike te\nMagistar/magistra edukacije  informatike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1009,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Primjedbe na članak 6., strukovne škole, 1. obrazovni sektor\nOpći komentar:\nMagistri/magistrice/diplomirani inženjeri navedeni u tablici uz potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičkom obrazovanju moraju imati potvrdu o položenoj metodici biologije ili kemije (ovisno o predmetu za koji se prijavljuju) na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika. Potvrda o položenoj Metodici nastave ili Općoj metodici nije adekvatna.\n\nNadalje, predlažemo nadopunu tablice na sljedeći način:\n\n1.Poljoprivredni tehničar vrtlar, Poljoprivredni tehničar opći, Voćar-vinogradar-voćar, Vrtlar, Poljoprivredni gospodarstvenik\nPredmeti: Zaštita bilja \ndodati: profesor kemije i magistar edukacije kemije, jer su kvalificirani za predavanje Zaštite bilja i Zaštite čovjekove okoline.\n\n\n2.Poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje, Poljoprivredni tehničar vrtlar, Poljoprivredni tehničar opći\npredmet: Poljoprivredna botanika\ndodati: \nprofesor biologije i kemije\nmagistar/magistra edukacije biologije i kemije\ndiplomirani inženjer biologije\nmagistar/magistra biologije \ndiplomirani inženjer biologije \nmagistar/magistra biologije \nmagistar/magistra ekologije i zaštite prirode\nmagistar/magistra eksperimentalne biologije\nmagistar/magistra zaštite okoliša \n \n3.Poljoprivredni tehničar vrtlar, Poljoprivredni tehničar opći, Poljoprivredni gospodarstvenik, Vrtlar, Voćar-vinogradar-vinar\npredmet: Zaštita čovjekova okoliša \ndodati:\nmagistar/magistra zaštite okoliša\nprofesor kemije\nmagistar/magistra edukacije kemije\n\n\n4.Prehrambeni tehničar:\nPredmet: Opća i anorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija\ndodati:\nprofesor biologije i kemije\nmagistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nPredmet: Biokemija \ndodati:\nprofesor biologije i kemije\nmagistar/magistra edukacije biologije i kemije\nmagistar/magistra molekularne biologije\ndiplomirani inženjer molekularne biologije\n\npredmet: Mikrobiologija\ndodati: \nprofesor biologije i kemije\nmagistar/magistra edukacije biologije i kemije\ndiplomirani inženjer biologije\nmagistar/magistra biologije \n- diplomirani inženjer biologije \n- magistar/magistra biologije \nmagistar/magistra biologije i ekologije mora\nmagistar/magistra eksperimentalne biologije\n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 3.obrazovni sektor\n\n1.Za sve struke se navode inženjeri/profesori/magistri kemije i kemijske tehnologije, ali se ne navode magistri edukacije biologije i kemije. Ne spominje se da svi navedeni trebaju imati dodatnu nastavu iz metodike biologije ili kemije (ovisno o predmetu za koji se prijavljuju) i pedagoških predmeta. Osim toga, neprecizan je sljedeći tekst: Profesor  kemije (ili bilo koji dvopredmetni studiji)“. Potrebno je  navesti da je riječ o dvopredmetnim studijima u kojima je jedna od struka kemija, a ne bilo koji „dvopredmetni studiji“, jer neprecizan pravilnik omogućava kojekava tumačenja!\n\n2. Predlažemo da se Pravilnik nadopuni akademskim nazivima na sljedeći način:\n\nKemijski tehničar\nPredmet: Izabrani kemijski procesi\ndodati: profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nEkološki tehničar\nPredmet: Anorganska kemija\ndodati: profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nKemijski laborant\nPredmet: Ekologija\nDodati: profesor biologije i kemije, diplomirani inženjer biologije, magistar/magistra biologije i ekologije mora, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra zaštite okoliša \n\nPredmet: Opća i anorganska kemija, Organska kemija, Ispitivanje materijala, Tehnologija struke\nDodati: profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nProizvođač stakla, Proizvođač gume\nPredmet: Kemija s vježbama\nDodati: profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nKožar\nPredmet: Poznavanje materijala\nDodati: profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 9. obrazovni sektor, ekonomist, predmet: Tehnologija s ekologijom\n\nPredlažemo nadopunu tablice s akademskim nazivima magistar/magistra ekologije i zaštite prirode te magistar/magistra zaštite okoliša, jer imaju kompetencije za predavanje pojedinih predmeta u strukovnim školama.\nTakođer, smatramo da bi magistri/magistrice/diplomirani inženjeri navedeni u tablici uz potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičkom obrazovanju morali imati potvrdu o položenoj metodici biologije ili kemije (ovisno o predmetu za koji se prijavljuju) na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika.\n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 9. obrazovni sektor, ekonomist, predmet: Informatika\n\nSmatramo da osobe sa zvanjima diplomirani ekonomist, smjer poslovna informatika i magistar ekonomije, smjer menadžerska informatika nemaju dovoljno informatičkih kompetencija za predavanje ovog predmeta. Nadalje, predlažemo da se u popis zvanja uvrste magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije(sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14).  Naime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja informatike, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.).\n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 10. obrazovni sektor, konobar, predmet: turistička geografija\nSmatramo da magistri/magistrice/diplomirani inženjeri navedeni u tablici uz potvrdu o pedagoško-psihološko-didaktičkom obrazovanju moraju imati potvrdu o položenoj metodici biologije ili kemije (ovisno o predmetu za koji se prijavljuju) na Fakultetima/Odjelima koji imaju dopusnicu za izvođenje nastave navedenih metodika. \n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 10. obrazovni sektor, programi: Hotelijersko- turistički tehničar, Turističko-hotelijerski komercijalist, Konobar, Kuhar, Slastičar, predmet: Računalstvo\n\n1.Smatramo da diplomirani ekonomist smjer informatika ne sadrži dovoljno informatičkih kompetencija za predavanje ovog predmeta.  \n2. Predlažemo da se u popis zvanja uvrste magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije(sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14).  Naime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja računalstva, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.).\n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 10. obrazovni sektor, programi: Konobar, Kuhar, Slastičar, predmet: Gospodarska matematika\n\n1.U Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica („Narodne novine“ br. 50/2015.) koji je donio Rektorski zbor ne postoje akademski nazivi: \n• Magistar teorijske matematike\n• Magistar edukacijske matematike i informatike\n• Magistar edukacijske matematike i fizike kao i  \n• Magistar edukacijske matematike.\nNazivi koji postoje su Magistar matematike, Magistar edukacije matematike i informatike, Magistar edukacije matematike i fizike i Magistar edukacije matematike.\n\n2.Smatramo da Diplomirani ekonomist i Magistar ekonomije nemaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave iz Gospodarske matematike.\n\n3.Smatramo da ovaj popis treba u potpunosti uskladiti s popisom  predviđenim za nastavu matematike, tj. tablicom u članku 6. točka 16) matematika uključujući i naše primjedbe iznesene na tu tablicu. \n\nPrimjedbe na članak 6., strukovne škole, 10. obrazovni sektor, programi: Hotelijersko- turistički tehničar, Turističko-hotelijerski komercijalist, Konobar, predmet: Poslovna psihologija s komunikacijom\n\nPredlažemo da se Nacrt ujednači na način da se, kao što je navedeno na str. 21 (odgovarajuća vrsta obrazovanja za predavača srednjoškolskog predmeta Psihologija - diplomirani psiholog, magistar/magistra psihologije, profesor psihologije) na isti način odgovarajuće vrsta obrazovanja navedu na ovom mjestu za predmet Poslovna psihologija s komunikacijom (navedeno je Profesor psihologije, Magistar psihologije) - radi se o tri obrazovna smjera, a istom predmetu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1010,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","9.) OBRAZOVNI SEKTOR EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACIJA\nPROGRAM :   EKONOMIST\nNastavni predmet:\nTEHNOLOGIJA S EKOLOGIJOM molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1011,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","3.) OBRAZOVNI SEKTOR GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA\nPROGRAM :   EKOLOŠKI TEHNIČAR\nNastavni predmet: ANORGANSKA KEMIJA molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n\nPROGRAM: KEMIJSKI LABORANT\nNastavni predmeti: Ekologija, Opća i anorganska kemija, Organska kemija, Praktična nastava molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n\nPROGRAM: PROIZVOĐAČ STAKLA\nNastavni predmeti: Kemija s vježbama i Praktična nastava, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva;\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n\nPROGRAM : PROIZVOĐAČ GUME\nNastavni predmeti: Kemija s vježbama i Praktična nastava molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n\nPROGRAM: KOŽAR\nNastavni predmeti: Tehnologija kože i krzna i Praktična nastava, molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1012,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","3.) OBRAZOVNI SEKTOR GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA\nPROGRAM :   KEMIJSKI TEHNIČAR\nNastavni predmet: IZABRANI KEMIJSKI PROCESI molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1013,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","1.) OBRAZOVNI SEKTOR  POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA\nPROGRAM :   PREHRAMBENI TEHNIČAR\nNastavni predmeti: Opća i anorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija, Mikrobiologija, Tehničko crtanje i elementi strojeva, Mjerenja i regulacija i automatika, Tehnološke operacije, Termodinamika i termotehnika i Praktična nastava, molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.\n- magistar/magistra nutricionizma.\n\nNastavni predmeti: Prehrambena tehnologija i Kontrola namirnica molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1014,"Marija Gašperov","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,\nza program \"Krojač i Krojač JMO\", kod nastavnog predmeta: \"Praktična nastava\" pod vrstu i razinu obrazovanja \ndodati, nastavnik praktične nastave/stručni učitelj,akademski naziv:\n inženjer/inženjerka odjevne tehnologije koji je diplomirao do 7.siječnja 1991. \ns položenim pedagoško-psihološkom grupom predmeta,smatram da sa istim akademskim nazivom može predavati; nastavni predmet:izrada modnih proizvoda,  program: odjevni tehničar\nS poštovanjem!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1015,"BRANKA DUBRAVAC","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,                                                                                                                                                                                što se tiče programa POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI za predmet Stočarstvo pohvalila bih što ste u program uveli Konjogojstvo i Ribogojstvo,ali mislim da je neophodno uvesti Hranidbu domaćih životinja, Animalnu higijenu i Pčelarstvo. Za program POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT u 4. razredu može predavati diplomirani inženjer poljoprivrede za stočarstvo jer su sadržaji iz Hranidbe domaćih životinja.\nL.p.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1016,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK,\nStrukovne škole",{"$cut":{"chars":19000,"head":"U svim je strukovnim programima i za sve strukovne predmete potrebno:\n• akademske nazive stečene na tzv. bolonjskim studijima pisati rodno osjetljivo kao magistar/magistra, odnosno  magistar/magistra inženjer/inženjerka i sl.\n• uz akademske nazive čije stjecanje ne obuhvaća potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške kompetencije) potrebno je napisati „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“ ili je to potrebno napisati na početku odjeljka „Strukovne škole“, neposredno iza ovog naslova.\nPoljoprivredni tehničar biljne proizvodnje \n• Akademske nazive za predmet Poljoprivredna botanika i Zaštita bilja potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.\nPoljoprivredni tehničar vrtlar\n• Akademske nazive za predmete Poljoprivredna botanika, Zaštita bilja i Zaštita čovjekova okoliša potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.\nPoljoprivredni tehničar opći\n• Akademske nazive za predmet Poljoprivredna botanika i Zaštita bilja potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.\nPoljoprivredni tehničar fitofarmaceut\n• Akademske nazive za predmete Poljoprivredna botanika, Zaštita bilja i Zaštita čovjekova okoliša potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.\nPrehrambeni tehničar\n• Akademske nazive za predmete Opća i anorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija,  Organska kemija i Biokemija potrebno je dopuniti s: magistar/magistra edukacije kemije, profesor kemije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, profesor biologije i kemije, magistar/magistra edukacije fizike i kemije, profesor fizike i kemije, magistar/magistra kemije, diplomirani inženjer kemije.\n• Akademske nazive za predmet Mikrobiologija potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.\n• Akademske nazive za predmete Tehničko crtanje i elementi strojeva i Termodinamika i termotehnika potrebno je dopuniti s: profesor fizike i tehnike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i tehnike.\nVoćar – vinogradar - vinar\n• Akademske nazive za predmet Zaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemi"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1017,"Sylwia Nasilowska - Blažok","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Kroz pravilnik bi trebalo definirati kadrovske uvjete i za druga zanimanja koja trenutno nisu definirana pravilnikom već nastavnim planovima. Po mom mišljenju u OBRAZOVNOM SEKTORU EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACIJA, zanimanje prodavač potrebno je uvrstiti diplomiranog psihologa ili magistra psihologije u predmetima \"Odnosi s kupcima\" i \"Prodajna komunikacija\". Zbog specifike predmeta i nastavnih tema koje se obrađuju u sklopu predmeta (Komunikacija – pojam i značenje uspješne komunikacije, vrste komunikacije, pogreške u komunikaciji, komuniciranje i odnos prema kupcu – uvod u program, potrebe kupaca u suvremenom prodajnom procesu, komunikacije s kupcima – prikupljanje informacija, odnos prema samom sebi i okolini, izgled, stav, ponašanje, značaj prvog dojma, stvaranje ugodnog ozračja, aktivno slušanje, pojam i važnost uljudnog ponašanja u društvu, poslovna etika i moral u gospodarstvu, pravila etičnog ponašanja, pozdravljanje, upoznavanje, rukovanje, oslovljavanje, ponašanje u školi i na radnom mjestu, uljudno ponašanje u različitim dijelovima svijeta, grupe i timovi – teorijske postavke, prednosti i problemi rada u timu, različiti tipovi osoba i uloge u timu, pravila timskog rada i sl.) psiholog je itekako stručan da predaje gore navedene nastavne predmete.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1018,"Ivica Inkret","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Međužupanijsko stručno vijeće svih županija za strukovno područje geologije, rudarstva i nafte:\nU članku 6. pod 3. Obrazovni sektor Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija, treba dodati tekst: \"U svim okvirnim nastavnim planovima i programima podsektora Geologija, rudarstvo i nafta propisani su kadrovski uvjeti\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1019,"MIROSLAV PAVLEKOVIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","U obrazovnom sektoru Poljoprivreda niste stavili program (zanimanje) Agroturist?\nInače, u tom programu postoji nastavni predmet \"Turizam i marketing\", za koji predlažem da se uvrsti diplomirani ekonomist  kao vrsta i razina obrazovanja potrebna za predavanje tog predmeta.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1020,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","STRUKOVNE ŠKOLE\n9. OBRAZOVNI SEKTOR EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACIJA\nPROGRAM :   EKONOMIST\nNastavni predmet:\nTEHNOLOGIJA S EKOLOGIJOM molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1021,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","STRUKOVNE ŠKOLE\n3. OBRAZOVNI SEKTOR GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA\nPROGRAM :   KEMIJSKI TEHNIČAR\nNastavni predmeti:\nIZABRANI KEMIJSKI PROCESI molimo dodati:\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije;\n\nPROGRAM :  EKOLOŠKI TEHNIČAR\nNastavni predmeti:\nANORGANSKA KEMIJA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije\n\nPROGRAM :   KEMIJSKI LABORANT\nNastavni predmeti:\nEKOLOGIJA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nOPĆA I ANORGANSKA KEMIJA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nORGANSKA KEMIJA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nPRAKTIČNA NASTAVA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.\n\nPROGRAM :   PROIZVOĐAČ GUME\nNastavni predmeti:\nKEMIJA S VJEŽBAMA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nPRAKTIČNA NASTAVA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva;\n\nPROGRAM :   KOŽAR\nNastavni predmeti:\nTEHNOLOGIJA KOŽE I KRZNA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (biokemijsko-mikrobiološki smjer); \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nPRAKTIČNA NASTAVA molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije (biokemijsko-mikrobiološki smjer); \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1022,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Strukovne škole:\n1. OBRAZOVNI SEKTOR POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA\nPROGRAM: PREHRAMBENI TEHNIČAR\n\nPredmeti: Opća i anorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija, Mikrobiologija, Tehničko crtanje i elementi stojeva, Mjerenja i regulacija i automatika, Tehnološke operacije, Termodinamika i termotehnika, Praktična nastava, molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije.\n\nPredmeti: Prehambena tehnologija, Kontrola namirnica molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1023,"MARINA ŠMIDLEHNER","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani,\nsmatram da treba pogledati i usporediti kolegije koji su  se počeli upisivati od akademske godine 1996./1997. na Agronomskom fakultetu u Zagrebu. Prema novom pravilniku, ponuđenom na raspravu, ja ne bih mogla predavati predmete vezane uz moj smjer- bilinogojstvo, buduću da sam stekla naziv „diplomirani inženjer agronomije smjer bilinogojstva“. Predmeti koje sam odslušala, položila u prve tri godine istovjetni su općem smjeru. U posljednjim godinama studija (godina i pol), birali smo usmjerenje. Kako pravilnikom o odgovarajućoj vrsti obrazovanja vezano uz mogućnost predavanja stručnih predmeta, nisu obuhvaćeni smjerovi  koji su se upisivali akademske 2004./2005. Godine kad sam ja upisala fakultet, a navedeni su smjerovi koji su se upisivali prije i poslije navedene godine, molim da razmotrite i te smjerove te ih uvrstite u kolonu „Vrsta i razina obrazovanja“ ili u program naveden pod  „diplomirani inženjer agronomije“, navedite i smjer bilinogojstvo. \nMolim da u navedene predmete uvrstite i naziv diplomirani inženjer agronomije smjer bilinogojstvo: \nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR BILJNE PROIZVODNJE\nPREDMETI: \nPoljoprivredna botanika, \ntemelji biljnogojstva, \nosnove biljne proizvodnje,tloznanstvo/uređenja tala, tloznanstvo, \nopće ratarstvo, \nopće voćarstvo i vinogradarstvo, \npovrćarstvo, \nSpecijalno ratarstvo \nSpecijalno voćarstvo \nSpecijalno vinogradarstvo \nZaštita bilja \nSjemenarstvo sa osnovama oplemenjivanja  \nVinarstvo \nPraktična nastava \n\nZa program POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR VRTLAR\nPREDMETI: \nPoljoprivredna botanika \nTemelji vrtlarstva \nCvjećarstvo \nPovrćarstvo \nZaštita bilja \nTržište \nOsnove voćarstva i vinogradarstva \nZaštita čovjekova okoliša\nPraktična nastava \n\nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR OPĆI\nPREDMETI:\nPoljoprivredna botanika \nTemelji bilinogojstva  \nOsnove biljne proizvodnje \nTloznanstvo i uređenja tala \nTloznanstvo \nRatarstvo \nStočarstvo \nOpće stočarstvo \nGovedarstvo\nSitno stočarstvo \nPovrćarstvo \nVoćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo, specijalno voćarstvo \nVinogradarstvo/ opće voćarstvo i vinogradarstvo, specijalno vinogradarstvo \nPovrćarstvo\nVinogradarstvo\nZaštita bilja \nTržište \nPraktična nastava \nZa program: POLJOPRIVREDNI TEHNIČAR FITOFARMACEUT\nPREDMETI:\nZaštita bilja \nBilinogojstvo s tloznanstvom \nOsnove biljne proizvodnje \nTloznanstvo \nUstrojstvo rada u poljoprivrednoj proizvodnji \nSkladištenje poljoprivrednih proizvoda \nPoznavanje poljoprivrednih kultura \nZaštita čovjekova okoliša \nRepromaterijal u poljoprivredi \nPoljoprivredna botanika \nPraktična nastava \n\nZa program RATAR\nPREDMETI: \nTemelji bilinogojstva \nTloznanstvo i uređenje tala \nRatarstvo \nOpće ratarstvo \nZaštita ratarskih kultura \nUstrojstvo rada u ratarskoj proizvodnji \nPraktična nastava  \nZa program VOĆAR-VINOGRADAR-VINAR\nPREDMETI: \nVoćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo \nVinogradarstvo/ opće voćarstvo i vinogradarstvo/specijalno vinogradarstvo \nZaštita bilja u voćarstvu i vinogradarstvu \nPraktična nastava \n\nZa program VRTLAR\nPREDMETI:\nTemelji vrtlarstva \nPovrćarstvo \nCvjećarstvo \nDendrološke vrste za aranžiranje\nZaštita bilja \nPraktična nastava \n\nZa program CVJEĆAR\nPREDMETI:\nCvjećarstvo \nDendrološke vrste za aranžiranje \nZa program STOČAR\nPREDMETI:\nStočarstvo \nZa program POLJOPRIVREDNI GOSPODARSTVENIK\nPREDMETI: \nVoćarstvo/opće voćarstvo i vinogradarstvo \nVinogradarstvo i vinarstvo/ vinarstvo \nPovrćarstvo \nZaštita bilja \nStočarstvo \nTržište \nPraktična nastava","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1024,"Višnja Vlahek Sokač","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Zaštitu okoliša u nekim strukovnim školama može predavati i mag.ekoinženjerstva koji se školuje 5.godina FKIT-u na smjeru ekoinženjerstvo  koji je noviji smjer.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1025,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Generalna primjedba: Članak 6. Nacrta Pravilnika propisuje odgovarajuće vrste i razine obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama. Primijetili smo da je tablica za strukovne škole označena naslovom Strukovne škole, dok za gimnazije to nije učinjeno, a umjetničkih škola u tom članku nema. Kontradiktorno je da članak 9. propisuje odgovarajuće vrste obrazovanja za učitelje i nastavnike u umjetničkim školama. Osim toga, postoje dva članka 9.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1026,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Za Strukovne škole - 10. Obrazovni sektor turizam i ugostiteljstvo za zanimanja konobar, kuhar i slastičar - za predmet Gospodarska matematika u Integriranom popisu akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (NN br. 50/2015.) ne postoje akademski nazivi:\n- Magistar teorijske matematike\n- Magistar edukacijske matematike i informatike\n- Magistar edukacijske matematike i fizike\n- Magistar edukacijske matematike.\nTakođer smatramo da Diplomirani ekonomist i Magistar ekonomije nemaju dovoljno matematičkih kompetencija za izvođenje nastave i z Gospodarske matematike.\nMišljenja smo da ovaj popis treba u potpunosti uskladiti s popisom  predviđenim za nastavu matematike, tj. tablicom u članku 6. točka 16) matematika uključujući i naše primjedbe iznesene na tu tablicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1027,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Za Strukovne škole - 10. Obrazovni sektor turizam i ugostiteljstvo za zanimanje hotelijersko-turistički tehničar, turističko-hotelijerski komercijalist, konobar, kuhar i slastičar - za predmet Računalstvo smatramo da nema dovoljno informatičkih kompetencija Diplomirani ekonomist smjer informatika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1028,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Za Strukovne škole - 9. Obrazovni sektor ekonomija, trgovina i poslovna administracija za zanimanje ekonomist,  predmet Informatika smatramo da nemaju dovoljno informatičkih kompetencija:\n - Diplomirani ekonomist, smjer poslovna informatika\n - Magistar ekonomije, smjer menadžerka informatika","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1029,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Na popis zvanja potrebnih za rad na radnom mjestu nastavnika u srednjim strukovnim školama iz predmeta informatika i računalstvo (9. Obrazovni sektor ekonomija, trgovina i poslovna administracija, predmet INFORMATIKA, 10. Obrazovni sektor turizam i ugostiteljstvo, predmet RAČUNALSTVO za zanimanja Hotelijersko-turistički tehničar, Turističko-hotelijerski komercijalist, Konobar, Kuhar, Slastičar), nužno je uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije (sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14). \nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za navedena radna mjesta, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.). Studijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami\nOdsjek za informacijske znanosti, Filozofski fakultet u Osijeku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1030,"Ljiljana Pilizzari-Marić","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Ne bi li trebalo uvrstiti i stručne specijaliste (koji također svojim obrazovanjem stječu 180+120= 300 ECTS bodova)?\n Konkretno, u području ekonomije gdje su predviđeni magistri ekmije ili diplomirani ekonomisti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1031,"KRISTINA PONGRAC","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","MAGISTAR/MAGISTRA PRIMIJENJENE UMJETNOSTI tokom dodiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija primijenjene umjetnosti na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci prema izvedbenom planu stječe 60 ECTS bodova (po godini studiranja) i znanja iz crtanja, crtanja anatomije, crtanja akta, eksperimentalnog crtanja, projektiranja oblika, temelja oblikovanja, uvoda u povijest likovne umjetnosti, teorije i prakse umjetničke kritike, osnova fotografije, osnova dizajna, osnova informatike, multimedijskih sustava, filozofije umjetnosti, teorije prostora, tehnologije iz odabranog smjera – grafike, slikarstva ili kiparstva, zatim prema odabiru kolegija - tipografije, računalne grafike, mozaika, scenografije, oblikovanje nakita, video, kostimografija i moda, staklo, keramika itd., prema čemu stječe odgovarajuću vrstu potrebnog stručnog znanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka. Zbog toga bi se zvanje magistra primijenjenih umjetnosti trebao uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad osim u strukovnim školama područja likovnih umjetnosti i srodnih područja zanimanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1032,"Maria Juretić Mohorić","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani, obzirom da zvanje diplomiranog biokemičara postoji, molim da ga se uvrsti u popis pod vrstu obrazovanja za biokemiju u smjeru prehrambeni tehničar. \nHvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1033,"OLIVER HIP","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Predmeti Energetika i Tehnologija s ekologijom uopće više ne postoje u obrazovnom profilu ekonomist. To je ostalo iz starog pravilnika i iz starog nastavnog plana i programa smjer ekonomist","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1034,"Petra Vuletin","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani, uopće mi nije jasno zašto u smjeru PREHRAMBENI TEHNIČAR, za predmete: Opća i anorganska kemija, Fizikalna kemija, Analitička kemija, Organska kemija, Biokemija i Mikrobiologija nije stavljen dipl. ing Biotehnologije. Naime stavljen je dipl. ing Prehrambene tehnologije, koji slusa iste predmete na PBF-u Zagreb kao i diplomirani inženjer Biotehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1035,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Opće tehničke predmete: tehničko crtanje i elementi strojeva, ispitivanje materijala, strojarstvo, elektrotehnika s automatikom, energetika, tehnologija s ekologijom, informatika, računalstvo treba dopuniti profilom nastavnika koji su stekli kompetencije za izvođenje takve nastave, npr.: magistar/magistrica edukacije politehnike i informatike te navesti i prijašnje nazive ovog profila: profesor PTO-a, profesor politehnike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1036,"Žaklin Lukša","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Kod predmeta Poljoprivredna botanika uz profesora biologije trebalo bi navesti sve nastavničke smjerove (dvopremetne) kojima je jedan od predmeta biologije koa i nove nazive (mag.spec.edu. biologije i/ili biologijer i još nekog premeta).\nTakođer kod predmeta Zaštita čovjekova okoliša nedostaju navedeni smjerovi edukacije biologije. KOd svih kemijskih predmeta kod Prehrambenog tehničara nedostaje nastavnički profil prof. biologije-kemije ili neke druge dvopredmetne kombinacije s kemijom kao i novi nazivi tih smjerova.\nKod svih profila u kojima je naveden samo profesor jednog predmeta treba dodati i mogućnost bilo koje kombinacije  dvopredmetnog studija kao što je to npr. kod kemije s vježbama za proizvođača guma - Profesor  kemije (ili bilo koji dvopredmetni studiji)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1037,"ŽELJKA OBROVAC","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","OBRAZOVNI SEKTOR GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA: U predmetima kemijskog i ekološkog tehničara gdje može predavati diplomirani inženjer biotehnologije i magistar inženjer prehrambenog inženjerstva, uvrstiti i diplomiranog inženjera prehrambene tehnologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1038,"MIRNA VITKOVIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","OBRAZOVNI SEKTOR EKONOMIJA, TRGOVINA I POSLOVNA ADMINISTRACIJA: \npod informatika je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1039,"DOMINIK TOMISLAV VLADIĆ","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","1. Ekonomist - Informatika - Diplomirani ekonomist, smjer poslovna informatika\n2. Hotelijersko-turistički tehničar - Računalstvo - Diplomirani ekonomist, smjer poslovna informatika\n3. Hotelijersko-turistički komercijalist - Računalstvo - Diplomirani ekonomist, smjer poslovna informatika\n\nMislim da bi i u ovome slučaju trebalo konzultirati struku (informatika). I ovdje se svodi na to da predmet koji pojedini nastavnici predaju, u tjednom zaduženju imaju u puno većoj normi nego su slušali o tome kroz bilo kakav oblik predavanja, vježbi ili drugih oblika nastave. \n\nNe želim podcjenjivati ničiji rad, ali stanje u srednjim školama što se tiče informatike trenutno nije dobro. Informatiku predaju diplomirani ekonomisti dok se istovremeno po zbornicama diže galama na nastavnike informatike i dodatno ih se opterećuje. I to na taj način da su dežurni informatičari u školama. Održavaju računala, servisiraju ih, postavljaju kompletnu infrastrukturu, opterećeni su zahtjevima kolega (među kojima redovno i dipl. ekonomisti, smjer poslovna informatika) da tijekom godine održavaju seminare s ciljem podizanja informatičke pismenosti, da rješavaju probleme s nastavnim planovima i pripremama koje sami ne znaju riješiti, da interveniraju na tuđe predmete jer pojedini nisu sposobni riješiti problem ukoliko treba koristiti računalo. S druge strane, ti isti ulaze u učionice i bez problema predaju informatiku, jer to svi mogu. \nNavedeno u prijedlogu 1, 2, i 3 treba preispitati, ako se već ne može odmah ukinuti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1040,"Anica Hrlec","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Poštovani, u zanimanjima u kojima može poučavati profesor kemije nadodati, gdje to nije naglašeno, dvopredmetne smjerove, npr. profesor kemije - fizike, profesor biologije i kemije. Zaštitu čovjekova okoliša trebali bi moći poučavati zvanja specijalizirani na ekoinženjerstvu. Pravilnik nije pisan u skladu s cjeloživotnim obrazovanjem te stjecanjem određenih kompetencija (npr. specijalist/ica ekoinženjerstva na FKIT-u). Ovaj pijedlog pokazuje i nedostatke u tom dijelu, gdje se nisu konzultirala sveučilišta kako bi se utvrdila sva zanimanja i struke koje postoje i koje daju velike mogućnosti zapošljavanja (interdisciplinarnosti) a ovaj pravilnik uopće ne vodi računa o tome. Ujedno komisija uopće nije ni upućena da se predmet Energetika ne poučava u ekonomskim školama, na žalost, već duži niz godina. Za Računalstvo dodati profesora fizike i informatike. Anica Hrlec, voditeljica Nastavne sekcije HFD-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1041,"HOK","PRAVILNIK,\nStrukovne škole","Za navedena zanimanja, koja se provode po jedinstvenom modelu obrazovanja, potrebno je u rubriku \"praktična nastava\", pod \"vrstu i razinu obrazovanja\" dodati sljedeće:\n1. pekar- nastavnik praktične nastave- stručni učitelj, suradnik u nastavi (prema Jedinstvenom nastavnom planu i okvirnom obrazovnom programu za zanimanje pekar (NN 112/08))\n2. mesar- stručni suradnik (prema Jedinstvenom nastavnom planu i okvirnom obrazovnom programu za zanimanje mesar NN 112/08))\n3. mljekar- stručni učitelj (prema Jedinstvenom nastavnom planu i okvirnom obrazovnom programu za zanimanje mljekar NN 112/08)).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1042,"Matija Kovačević","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Poštovani,\n\nSlažem se s prijedlogom UPRIS-a, te prilažem još dva:\n\n1) Pedagoške kompetencije koje sam stekao kao magistar edukacije francuskog jezika i književnosti pravno su mi omogućile na određeno vrijeme raditi kao odgajatelj u učeničkom domu. S druge strane, socijalni radnik nema mogućnost raditi kao odgajatelj u učeničkom domu, iako program njegovog obrazovanja, po mojem skromnom mišljenju, mnogo više odgovara poslovima i situacijama s kojima se susreće odgajatelj u učeničkom domu. Ja kao nastavnik nikad nisam slušao kolegije kao što su Savjetovanje, Interpersonalna komunikacija, Socijalni rad s pojedincem, obitelji, grupom, Socijalni rad i ovisnosti, Socijalni rad i mladi društveno neprihvatljivog ponašanja, Socijalna psihijatrija, Socijalna pedagogija i mnogi drugi (da ne spominjem opsežne praktikume i terenski rad iz mnogih od tih predmeta) koji pružaju itekako korisna znanja i kompetencije za rad sa srednjoškolcima u učeničkom domu. Ako je potrebno dopuniti neke pedagoške kompetencije, one se mogu naknadno steći. Stoga apeliram na uvrštavanje sljedećih zvanja u odgovarajuće obrazovanje odgajatelja u učeničkom domu:\n\nDiplomirani socijalni radnik\nMagistar/magistra socijalnog rada\n\n2) Preporučam da se školama kojima je osnivač i vlasnik vjerska zajednica pruži mogućnost zapošljavanja pastoralnih radnika u zanimanje odgajatelja u učeničkom domu. Pastoralni radnici u svom obrazovanju slušaju pedagoške i psihološke predmete, a njihovo zanimanje se općenito smatra blisko zanimanjima učitelja, savjetovatelja i socijalnog radnika (v. http://mrav.ffzg.hr/zanimanja/book/part2/node100\n4.htm), te im pruža obilno praktično iskustvo odgojno-obrazovnog djelovanja i skrbi za pojedince, skupine i obitelji, uključujući adolescente.\n\nLjubazno molim da se navedena dva prijedloga razmotre pri donošenju Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nS poštovanjem,\nMatija Kovačević, nastavnik francuskog jezika, Srednja škola u Maruševcu s pravom javnosti","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1043,"UPRIS - udruga za prirodoslovna istraživanja","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","U Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi u dijelu XI. Zasnivanje i prestanak radnog odnosa u školskoj ustanovi u članku 105. stavak 13 piše: „Poslove odgajatelja može obavljati osoba koja je zavšila diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste i ima pedagoške kompetencije“. Ovdje nije jasno koje su to odgovarajuće vrste te smatra li se time i učitelj/ica razredne nastave. Kod natječaja za odgajatelja u učeničkom domu navedeni su kriteriji: završen diplomski sveučilišni studij odgovarajuće vrste i imati pedagoške kompetencije (sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi i Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu). U spomenutom Pravilniku iz 1999. u Članku 52. stoji: \n„Za odgajatelja u učeničkom domu može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete za profesora ili stručnog suradnika u srednjoj školi.“\nUzrok:\n1999. godine postojala je Učiteljska akademija u trajanju od dvije godine, dok je danas Učiteljski fakultet u trajanju 3 + 2 godine.\nArgument:\nUčitelji razredne nastave imaju pedagošku grupu predmeta (didaktika, psihologija odgoja i obrazovanja, pedagogija i metodika nastave svakog predmeta) uvelike opširniju od primjerice profesora jednog ili dva nastavna predmeta. Ovime bi se dala dodatna mogućnost zapošljavanja usko specijaliziranom kadru koji je prezastupljen na burzi rada te nema mogućnost zaposlenja u srodnoj struci za razliku od većine nastavnika predmetne nastave.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1044,"Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Članak 8. Stručni suradnici (srednja škola)\nS obzirom na činjenicu kako se termin «stručni suradnik edukacijsko-rehabilitacijskog profila» odnosi na tri ravnopravna stručnjaka – edukacijskog rehabilitatora, logopeda i socijalnog pedagoga – predlažemo da se tako i navedu. Radi se o tri različita profesionalna identiteta i tri različita stručnjaka koji se bave različitim poslovima i različitim populacijama što je utemeljeno na specifičnim kompetencijama koje se razvijaju tijekom visokoškolskog obrazovanja na tri zasebna studijska programa (Rehabilitacija/Edukacijska rehabilitacija; Logopedija; Socijalna pedagogija). \nNa mjestu gdje se navode stručni suradnici u srednjoj školi predlažemo stručnjake edukacijsko-rehabilitacijskog profila navesti zasebno kako slijedi (dodati i logopeda).\nU ovom članku koji se odnosi na stručne suradnike u srednjoškolskoj ustanovi potrebno je uz postojeće stručne suradnike navesti i  magistra logopedije (i sve ostale prijašnje inačice ovog stručnog naziva) budući da najveći broj djece s teškoćama koji pohađa redovne srednje škole zapravo ima teškoća iz područja specifičnih teškoća učenja koje su uvjetovane jezičnim, komunikacijskim, govornim teškoćama te teškoćama ili oštećenjima sluha što spada isključivo u domenu rada logopeda.  Odnosno, adekvatnu podršku za uspješno obrazovanje u obrazovnoj ustanovi učenicima s navedenim teškoćama i njihovim nastavnicima može pružiti isključivo logoped. U protivnom,  vrsta podrške navedenoj populaciji učenika (u ukupnoj populaciji srednjoškolaca ona iznosi između 10-12 %) neće biti odgovarajuća niti učinkovita.\nIstovremeno molimo i dopunu dosadašnjih nazivlja koji su izjednačeni s novim akademskim nazivima kako slijedi.\n\nTo znači da će stajati:\n\n1) edukacijski-rehabilitator\n- profesor - defektolog\n- diplomirani defektolog-odgajatelj predškolske djece\n- diplomirani defektolog-nastavnik razredne nastave\n-profesor defektolog-opći smjer\n-profesor defektolog-smjer rehabilitacija\n-profesor rehabilitator\n-magistar edukacijske rehabilitacije\n\n2) logoped \n- profesor - defektolog \n-diplomirani defektolog - logoped\n-profesor defektolog - smjer logopedija\n-profesor logoped\n-magistar logopedije\n\n3) socijalni pedagog\n- profesor - defektolog \n-diplomirani socijalni pedagog\n-diplomirani defektolog - socijalni pedagog \n-profesor defektolog - smjer poremećaj u ponašanju\n-profesor socijalni pedagog\n-magistar socijalne pedagogije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1045,"Ministarstvo kulture","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Čl. 8 (4) Uz sve ovdje navedeno upozoravam na činjenicu da stručni suradnik - školski knjižničar/knjižničarka u srednjoj školi stječe zvanje tek stručnim ispitom prema  Zakonu o knjižnicama (NN 105/97, 05/98, 104/00, 69/09) i Pravilniku o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). \n                                          Prof. dr. sc. Daniela Živković\nPredsjednica Povjerenstva za polaganje stručnih ispita u knjižničarskom zvanju","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1046,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Na popis zvanja potrebnih za rad u srednjoškolskim knjižnicama smatramo da je potrebno uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije te zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije. Studenti koji završe preddiplomski studij Informatologije i diplomski studij Informatologije ili dvopredmetni diplomski studij Informatoglogije i informacijske tehnologije na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku u potpunosti su obrazovani za rad u školskoj knjižnici te imaju potrebne formalne uvjete (najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva) propisane Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). Kada su u pitanju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije koje su potrebne za rad u školskoj knjižnici (sukladno čl. 105., st.12. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14), studenti koji imaju završenu Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičku izobrazbu to dokazuju zasebnim dokumentom izdanim od strane Filozofskog fakulteta u Osijeku ili neke druge ustanove u kojoj su stekli takve kompetencije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1047,"Hrvatsko knjižničarsko društvo","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Sekcija za školske knjižnice HKD-a podržava Nacrt pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu, ali smatramo da je neprihvatljivo da se na radno mjesto knjižničara zapošljavaju ljudi sa neodogovarajućom visokom stručnom spremom i da ih se onda upućuje na diplomski studij iz informacijskih i komunikacijskih znanosti u roku od 3 godine od dana zapošljavanja. To otvara prostor za manipulacije i time se uskraćuju prava diplomiranim knjižničarima kojih ima na tržištu rada te naglašavamo da Pravilnik o stručnoj spremi u OŠ ne može i ne smije biti suprotan Zakonu o knjižnicama čl. 34 i Pravilniku o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1048,"Martina Erić","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","U čl.8, st.3 -Stručni suradnik/suradnica edukacijsko rehabilitacijskog profila izostavljen je  stručni suradnik  logoped koji ima kompetencije za rad s učenicima s teškoćama govorno glasovno jezične komunikacije te  teškoće u učenju, a kojih je po statistikama do 10% u OŠ i SŠ Republike Hrvatske.\nSamim time logoped bi trebao biti sastavni dio stručne službe u OŠ i SŠ.\nSekcija školskih logopeda HLD-a","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1049,"Josipa Baumhak","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","STRUČNI SURADNIK STRUČNJAK EDUKACIJSKO-REHABILITACIJSKOG PROFILA Poštovani, u ovome članku izostavljena je titula profesor socijalni pedagog. Nadam se da se radi o omašci te da ćete istu ispraviti uvrštavanjem navedene titule. S poštovanjem, Josipa Baumhak","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1050,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Na popis zvanja potrebnih za rad u knjižnicama srednjih škola (školski knjižničar/knjižničarka) nužno je uvrstiti zvanje magistar/magistra informatologije te zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije. Studenti koji završe preddiplomski studij Informatologije i diplomski studij Informatologije ili dvopredmetni diplomski studij Informatoglogije i informacijske tehnologije na Odsjeku za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku u potpunosti su obrazovani za rad u školskoj knjižnici te imaju potrebne formalne uvjete (najmanje 60 ECTS bodova iz temeljnih predmeta knjižničarstva) propisane Pravilnikom o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14). Kada su u pitanju pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičke kompetencije koje su potrebne za rad u školskoj knjižnici (sukladno čl. 105., st. 12. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14), studenti koji imaju završenu Pedagoško-psihološko-metodičko-didaktičku izobrazbu to dokazuju zasebnim dokumentom izdanim od strane Filozofskog fakulteta u Osijeku ili neke druge ustanove u kojoj su stekli takve kompetencije.\nStudijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami\nOdsjek za informacijske znanosti, Filozofski fakultet u Osijeku","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1051,"Jasmina Vuković","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","U članku 8. stavak (3) STRUČNI SURADNIK/SURADNICA EDUKACIJSKO-REHABILITACIJSKOG PROFILA. i opet je naveden profesor defektologije koji ne postoji, nego treba pisati profesor defektolog smjera REHABILITACIJA, koji je ispušten, a sve sukladno Zakonu o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti ( NN 124/11) koji kaže sljedeće: I. OPĆE ODREDBE\n\nČlanak 1.\n\nOvim se Zakonom uređuje sadržaj i način djelovanja, standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti, dužnosti, stručni nadzor nad radom magistara edukacijske rehabilitacije i sveučilišnih prvostupnika edukacijske rehabilitacije te nad provođenjem edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti u Republici Hrvatskoj kao djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku.\n\nOdredbe ovoga Zakona koje se odnose na magistre edukacijske rehabilitacije primjenjuju se i na osobe koje su završile visokoškolsko obrazovanje na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu, odnosno Fakultetu za defektologiju kao redoviti ili izvanredni studij, a prema prethodnim programima studija za smjer defektolog – učitelj, defektolog – odgajatelj, defektolog – opći smjer, defektolog – rehabilitator ili su završili dvopredmetni studij defektologije, ako im je jedan od predmetnog studija bilo područje: mentalna retardacija, oštećenje vida, oštećenje sluha ili tjelesno oštećenje.\n\nOdredbe ovoga Zakona koje se odnose na magistre edukacijske rehabilitacije primjenjuju se na odgovarajući način i na sveučilišne prvostupnike edukacijske rehabilitacije koji sudjeluju u procesu pružanja edukacijsko-rehabilitacijskih usluga.\n\nIzrazi koji se koriste u ovome Zakonu i propisima koji se donose na temelju njega, a koji imaju rodno značenje, bez obzira jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, obuhvaćaju na jednak način muški i ženski rod.\n\nČlanak 2.\n\nEdukacijsko-rehabilitacijsku djelatnost čine pojedinačno ili skupno usmjereni edukacijsko-rehabilitacijski postupci te mjere utemeljene na načelima i spoznajama edukacijsko-rehabilitacijskih znanosti i prakse koja obuhvaća:\n\n– rano otkrivanje – rano uočavanje rizika za moguće odstupanje od tipičnog razvoja, okolinskih prepreka i drugih nepovoljnih čimbenika te upućivanje na dijagnostiku,\n\n– timsku dijagnostiku – sudjelovanje u interdisciplinarnom dijagnostičkom timu,\n\n– procjenu potreba za podrškom, procjenu u svrhu izrade individualiziranih programa poticanja, osobno usmjerenih i obiteljski usmjerenih planova podrške, procjenu profesionalnih interesa i sposobnosti,\n\n– ranu intervenciju – program rane intervencije usmjeren na poticanje određenih razvojnih područja u cilju ublažavanja i prevencije daljnjih razvojnih teškoća i stvaranjem većih mogućnosti za uključivanje u redovite oblike odgoja i obrazovanja, odnosno prevenciju institucionalizacije. Provodi se u obitelji i podrazumijeva individualizirani obiteljski program podrške (neposredan rad s djetetom, savjetovanje i edukacija roditelja), posredovanje i sudjelovanje u tranzicijskom programu,\n\n– promicanje prava djece s teškoćama u razvoju i njihovih roditelja, kao i osoba s invaliditetom u zajednici – javni rad usmjeren na upoznavanje i senzibilizaciju javnosti za podizanje razine svijesti o pravima osoba s invaliditetom te primjenu načela izjednačavanja mogućnosti na sljedećim područjima djelovanja:\n\na) promicanje važnosti obiteljskog života,\n\nb) naglašavanje preduvjeta za neovisno življenje u zajednici,\n\nc) promicanje dostupnosti redovitog osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja za djecu s teškoćama u razvoju i podrške koja im je potrebna,\n\nd) promicanje kvalitetnije zdravstvene zaštite djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n\ne) promicanje jednakog pristupa socijalnim uslugama za osobe s invaliditetom,\n\nf) promicanje pristupačnosti u zajednici uklanjanjem prostornih prepreka i omogućavanjem pristupa informacijama,\n\ng) izjednačavanje mogućnosti studenata s invaliditetom u sustavu visokog obrazovanja,\n\nh) promicanje aktivne participacije osoba s invaliditetom u području profesionalne rehabilitacije, zapošljavanja i rada,\n\ni) promicanje zaštite osoba s invaliditetom i ostvarivanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na ravnopravnoj osnovi s drugim osobama,\n\nj) promicanje razvitka i afirmacije kreativnih mogućnosti osoba s invaliditetom u svrhu ravnopravnog uključivanja u kulturni život,\n\nk) promicanje sudjelovanja osoba s invaliditetom u svim oblicima javnog života i svim procesima političkog odlučivanja,\n\nl) promicanje razvoja odgovarajućih uputa, obrazovanja i sredstava potrebnih za sudjelovanje u rekreativnim, športskim aktivnostima i razonodi za osobe s invaliditetom,\n\nm) promicanje značaja djelovanja udruga osoba s invaliditetom i učinkovite suradnje između tijela državne vlasti i organizacija civilnog društva, a s ciljem smanjivanja socijalne isključenosti,\n\nn) promicanje dostupnosti istraživanja i podatka za unapređenje i sudjelovanje osoba s invaliditetom u svim segmentima društvenog života u svrhu poboljšanja kvalitete njihova života na multidisciplinaran način,\n\no) promicanje međunarodne suradnje i praćenje međunarodnih programa razvoja, uključivanjem osoba s invaliditetom u donošenje odluka koje se odnose na ostvarivanje njihovih prava,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijske individualne i/ili grupne postupke i programe: bazična perceptivno-motorička stimulacija, poticanje perceptivno-motoričkog razvoja, rehabilitacija igrom, poticanje senzorne integracije, rehabilitacija putem pokreta, peripatologija, primijenjena analiza ponašanja, strukturirani programi s vizualnom podrškom, sustavi augmentativne i alternativne komunikacije, uključujući znakovni i slikovni jezik i Braillovo pismo, kognitivne strategije učenja, tehnike individualnog i grupnog poučavanja, poticanje razvoja kognitivnih, praktičnih i socijalnih kompetencija, poticanje harmoničnih odnosa s vršnjacima, poticanje osobnog i socijalnog razvoja u grupi, poticanje razvoja prirodnog kruga podrške (obitelj, rodbina, prijatelji, poznanici itd.), spolni odgoj i edukacija, osnaživanje za samozastupanje, programi podrške u sustavu zapošljavanja te organiziranog stanovanja, modeli osobno i obiteljski usmjerenog planiranja podrške, programi profesionalnog razvoja, tranzicijski programi, metode kreativne terapije i art/ekspresivih terapija, metode komplementarnih terapija, kao i široki spektar drugih rehabilitacijskih postupaka u području rehabilitacijske medicine, psihosocijalne onkologije, asistivne i rehabilitacijske tehnologije,\n\n– odgojno-obrazovni rad s djecom s većim teškoćama u razvoju, uključujući predškolski odgoj, osnovnoškolski odgoj i obrazovanje, profesionalnu izobrazbu i radno osposobljavanje te cjeloživotno učenje odraslih osoba s invaliditetom,\n\n– koordinaciju podrške u različitim sustavima u svrhu zastupanja, upućivanja i praćenja korisnika,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijsku superviziju – podršku u unaprjeđenju profesionalnih kompetencija i poboljšavanju usluga koje se pružaju korisnicima,\n\n– konzultaciju/savjetovanje – oblik podrške djeci s teškoćama u razvoju i osobama s invaliditetom,\n\n– suradnju – dobrovoljna, ravnopravna, formalna i neformalna, zajedničkim ciljevima usmjerena aktivnost radi ostvarivanja primjerene podrške i produktivnog rješavanja potreba djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom,\n\n– timski rad – sudjelovanje u donošenju zajedničke odluke na temelju multidisciplinarne procjene o klasifikaciji teškoće, primjerenom obliku rane intervencije, školovanja, profesionalnog obrazovanja i radnog osposobljavanja, zapošljavanja i sl.,\n\n– edukacijske aktivnosti – uključuju naobrazbu pojedinaca i skupina u ovladavanju općim i specifičnim edukacijsko-rehabilitacijskim znanjima i vještinama u cilju stjecanja profesionalnih kompetencija edukacijsko-rehabilitacijske naobrazbe,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijska stručna i znanstvena istraživanja – uključuju temeljna, primijenjena i razvojna istraživanja u svrhu produbljivanja spoznaja na području edukacijsko-rehabilitacijske znanosti i unapređenja edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti,\n\n– edukacijsko-rehabilitacijsku evaluaciju – evaluacija svih edukacijsko-rehabilitacijskih postupaka, programa i načina djelovanja, povezana sa sustavima stručne i znanstvene dijagnostike i procjene.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1052,"Sveučilište u Zadru","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Isti komentar upisan je uz članak 5, zadnja točka, stavak 4. - stručni suradnik knjižničar, budući da se u osnovnoj i srednjoj školi radi o istom zvanju:\nČlanak 8., stavak 4. (školski knjižničar/knjižničarka) treba preurediti na način da se u tablici ili navode nazivi zvanja iz svih akreditiranih studijskih programa u polju informacijskih i komunikacijskih znanosti na kojima se obrazuju knjižničari u RH, ili se bez tablice navode samo odredbe Pravilnika  o uvjetima i načinu stjecanja stručnih zvanja u knjižničarskoj struci (NN 28/11, 16/14 i 60/14) kojim je reguliran ulaz u profesiju knjižničar (navedene iza tablice ranije u članku 5., zadnja točka, stavak 4.)\nNaime, ulazak u profesiju knjižničar definiran je navedenim pravilnikom, bez obzira što se izlazna zvanja koja daju pojedini sveučilišni studiji razlikuju. Navodimo primjer studijskog programa Informacijske znanosti koji daje zvanje magistar/magistra informacijskih znanosti, a studenti stječu potrebnih 60 ECTS-a iz temeljnih predmeta knjižničarstva koji su definirani člankom 3. navedenog pravilnika. Napominjemo da se radi o sveučilišnom studiju na kojem se obrazuju redovni studenti.  \nČlanak 8. ovog nacrta treba uskladiti s istim koji se odnosi na osnovnu školu jer su uvjeti za školskog knjižničara jednaki i u osnovnoj i u srednjoj (općoj ili strukovnoj) školi. \nOdjel za informacijske znanosti Sveučilišta u Zadru","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1053,"Claudia Tarle","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","Za stručnog suradnika knjižničara u srednjoškolskoj ustanovi nedostaje zvanje diplomiranog informatologa smjera bibliotekarstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1054,"VALENTINA ČERNEKA","PRAVILNIK,\nČlanak 8.","U ovom stavku nije navedena mogućnost zapošljavanja profesora defektologa-logopeda i magistra logopedije u srednjim školama iako je sve veći broj djece s teškoćama u čitanju i pisanju integrirano u redovnu nastavu srednjih škola, te trebaju logopedsku pomoć.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1055,"Anuška Alfirević","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Članovi likovnog aktiva Graditeljske škole Čakovec ( prenosim kao voditelj ŽSV ) nakon razmatranja novog nacrta pravilnika primjetili su da odgovarajuća vrsta i razina obrazovanja za izvođenje nastave u gimnazijama, strukovnim i umjetničkim školama nije pravilno raspoređena. Istina je da se pojavljuju cijeli niz novih zvanja koja se stavljaju u isti koš kao ona koja su specializirana za određeni smjer.Tako nailazimo na  aposurd da u programu likovne umjetnosti pod br. 5. – plastičnog oblikovanja ne može predavati osoba sa zvanjem  magistar umjetnosti smjer keramike, kao niti predmet povijest likovne umjetnosti (br.1.),pismo (br.3.) i crtanje i slikanje (br.4.). Isti propust se pojavljuje i u program dizajnera keramike gdje on ne može predavati projektiranje keramike(br.2.), keramičku tehnologiju (br.3.) i povijest struke (br.7.) koji najbolje poznaje srž materijala i njegov razvoj kroz povijest. Takvo tretiranje magistara umjetnosti –keramike zapostavlja kvalitetu nastave i daje priliku onima koji nemaju stećena iskustva jer svjedoci smo da predmet keramike ima jedino primjenjeni fakultet u Rijeci kao izborni predmet. \nOsobe sa zvanjem magistar umjetnosti – keramike (svega troje u R.Hrvatskoj koji rade u srednjem školstvu) završili su svoje obrazovanje u inozemstvu (Nacionalna umjetnička akademija u Sofiji,R. Bugarskoj; Umjetnički fakultet, Linz , Austrija)zbog toga što u R. Hrvatskoj nedostaje takav smjer na fakultetu sa cijeljem da doprinese razvoju tog područja u likovnoj umjetnosti. Sve navedene predmete koje smo naveli bili su jedni od glavnih na fakultetu. Upravo to i jest problem jer generacije koje završavaju za dizajn keramike prisiljene su da odaberu nešto drugo umjesto da nastave svoj poziv dalje na fakultetu. \nApel keramičkog odjela je svim institucijama kao i udrugama da se zauzmu za nastavak obrazovanja tog smjera.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1056,"Dajana Rados","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti temeljem izdanih dopusnica MZOS-a, a nazivi koji se stječu završetkom istih uvršteni su u Integrirani popis akademskih naziva i akademskih stupnjeva te njihovih kratica (Narodne novine 50/2015).\nSmatramo da zanimanje magistar/magistra likovne pedagogije ima odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nZbog navedenih razloga smatramo da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u srednjim školama u području likovne umjetnosti i svim srodnim područjima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1057,"Odsjek za povijest umjetnosti FFZG","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Poštovani, \n\novim putem Vam se obraćamo kako bismo izložili svoje primjedbe i stajališta na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu (objavljen na mrežnoj stranici https://esavjetovanja.gov.hr/Econ/MainScreen?ent\nityId=2638). \nOdsjek za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu ima dugu tradiciju i krovnu poziciju u obrazovanju budućih predmetnih nastavnika koji su kompetentni izvoditi nastavu iz srednjoškolskoga predmeta Likovna umjetnost i drugih srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Od 2008. godine na Odsjeku za povijest umjetnosti izvodi se novi diplomski studij nastavničkoga smjera kojim se stječe titula magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti. Stoga je u nacrtu Pravilnika potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti dodati u sljedeće segmente: \n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja\n• Članak 9., Program: dizajner unutrašnje arhitekture, točka 8) povijest struke\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke\n• Članak 9., Program: grafički dizajner, točka 4) povijest struke\n• Članak 9., Program: industrijski dizajner, točka 7) povijest struke\n• Članak 9., Program: modni stilist, točka 9) osnove estetike\nMišljenja smo da je u prva dva gore navedena segmenta Pravilnika [Članak 6., točka 14; Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1] potrebno titulu magistar/magistra edukacije povijesti umjetnosti staviti na prvo mjesto u predviđenoj tablici. Naime, cjelokupni program kojim se ova titula stječe usmjeren je upravo na stjecanje teorijskoga znanja iz svih polja povijesti umjetnosti i temeljitih nastavničkih kompetencija. Primjerice, studenti nastavničkoga smjera diplomskoga studija povijesti umjetnosti na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu tijekom diplomskoga studija stječu minimalno 60 ECTS iz pedagoških/nastavničkih kompetencija, od čega 30 ECTS metodike struke povijesti umjetnosti/likovne umjetnosti. Prema tako razrađenome programu, izrazito usmjerenome upravo na metodiku struke, ovaj program nudi temeljite i široke kompetencije svojim studentima te se time ističe ispred svih ostalih obrazovnih institucija u Hrvatskoj koje također nude srodne kadrove. \nSmatramo također da bi uz pojedine titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradi obavezno trebala stajati napomena »uz stečene metodičke i didaktičko-psihološko-pedagoške kompetencije«. To se prije svega odnosi na one titule iz kojih se ne može iščitati je li osoba tijekom školovanja stekla spomenute kompetencije. Radi se o sljedećim titualama:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: diplomirani povjesničar umjetnosti, magistar povijest umjetnosti\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti.\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 6) teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti\n• Članak 9., Program: aranžersko-scenografski dizajner, točka 9) povijest struke: diplomirani povjesničar umjetnosti (titula je vjerojatno greškom navedena dva puta pa bi to trebalo ispraviti)\nTakođer, ovim putem želimo istaknuti da se, pri preciziranju odgovarajuće vrste obrazovanja u ovom Pravilniku, treba pozornost obratiti i na to da su predmeti Likovna kultura (u osnovnoj školi) i Likovna umjetnost (srednja škola, gimnazijski program; srodni predmeti u stručnim školama) svojim nastavnim sadržajima i metodologijom posve različiti te da između njih ne postoji izražena vertikala obrazovanja kao što je to prisutno kod većine predmeta. Njihove specifičnosti odražavaju se i na razini obrazovanja nastavnoga kadra – tako su akademije likovnih umjetnosti više usmjerene na obrazovanje u osnovnoj školi (ali s dodatnim kompetencijama i za srednju školu), a filozofski fakulteti na srednjoškolsko obrazovanje. Stoga molimo da se uz sljedeće titule navedene u nacrtu Pravilnika u zagradu obavezno stavi napomena »uz stečene kompetencije iz metodike struke povijesti umjetnosti / likovne umjetnosti«:\n• Članak 6., točka 14) likovna umjetnost: magistar/magistra likovne kulture, profesor likovne kulture\n• Članak 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti: profesor likovne kulture, profesor likovnog odgoja.\nPotaknuti komentarima napisanima na navedenoj mrežnoj stranici na kojoj je objavljen nacrt Pravilnika, htjeli bismo upozoriti na potrebu dodatnoga opreza u njegovim daljnjim korekcijama. Naime, pojedini napisani komentari idu u pravcu toga da se titule magistar/magistra primijenjenih umjetnosti i magistar/magistra likovne pedagogije uvrste kao moguće razine obrazovanja (titule) za izvođenje pojedinih srednjoškolskih teorijskih predmeta iz likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti. Moramo pritom naglasiti da program Diplomskog sveučilišnog studija Primijenjenih umjetnosti koji se izvodi na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci uopće ne sadrži kolegije pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkih kompetencija  te ne nudi temelj kojim bi se taj prijedlog mogao udovoljiti. Prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nastavnik predmetne nastave u srednjoj školi mora imati odgovarajuće pedagoške kompetencije (čl. 105, stavka 7.). Kako navedeni program kojom se stječe titula magistar/magistra primijenjenih umjetnosti ne omogućava pedagoške kompetencije ona zasigurno ne bi smjela biti navedena u bilo kojim poslovima u kojima se ovakve kompetencije zahtijevaju, a zasigurno nikako u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 5, točka 27; čl. 6, točka 14;  čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti. \nTakođer, program Diplomskog sveučilišnog studija Likovna pedagogija na istoj Akademiji nudi kolegije nastavničkih kompetencija, ali su oni vezani izričito za osnovnoškolski predmet Likovna kultura  i kao takvi ne daju potrebne kompetencije za predavanje predmeta Likovna umjetnost (gimnazije, strukovne škole) i srodnih teorijskih predmeta iz područja likovne umjetnosti/povijesti umjetnosti u umjetničkim i strukovnim školama. Prema spomenutom članku Zakona (čl. 105, stavka 7.). navedeni program kojim se stječe titula magistar/magistra likovne pedagogije također ne zadovoljava potrebne pedagoške kompetencije (metodiku struke). Iz svega navedenoga vidljivo je da su magistri likovne pedagogije kompetentni za predavanje predmeta Likovna kultura u osnovnim školama i stručnih predmeta u umjetničkim i strukovnim školama, ali ne mogu biti navedeni kao zanimanja u sljedećim segmentima Pravilnika: čl. 6, točka 14; čl. 9., Program Likovna umjetnost, točka 1) povijest likovne umjetnosti). \nObzirom na provedeno reprogramiranje sustava visokoga obrazovanja uvođenjem novih reformiranih programa i važnost preciznog definiranja kompetencija, standarda zanimanja i standarda kvalifikacija unutar hrvatskog visokoobrazovnoga sustava, izuzetno nam je važno da titule koje se odnose na srednjoškolski predmet Likovna umjetnost i srodne teorijske predmete budu iskazane na pravilan način. Stoga ljubazno molimo da naše stručno stajalište razmotrite s posebnom pozornošću i uvažite iskazane primjedbe u doradama novoga Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu.\n\nS poštovanjem,\nOdsjek za povijest umjetnosti \nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1058,"Sunčana Simichen","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Diplomirala sam na Akademiji primijenejnih umjetnosti sveučilišta u Rijeci i imam primjedbu na Članak 9. i sljedeće programe: Likovna umjetnost, Kiparski dizajner, Dizajner unutrašnje arhitekture točke, Aranžersko-scenografski dizajner, Grafički dizajner, Slikarski dizajner, Dizajner odjeće, Dizajner metala, Dizajner keramike, Industrijski dizajner.\n Na Akademiji primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci izvode se umjetnički studiji u polju likovne i primijenjene umjetnosti, a zvanja koja se postižu završetkom tih studija su: magistar/magistra primijenjene umjetnosti ili magistar/magistra likovne pedagogije.\n\nSmatram da zanimanja magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje)  imaju odgovarajuću vrstu i razinu obrazovanja što je sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. točaka 6., 7. i 8.\nIz tog razloga smatram da bi se vrsta obrazovanja magistar/magistra likovne pedagogije i magistar/magistra primijenjene umjetnosti (uz dodatno završeno pedagoško-psihološko obrazovanje) trebalo uvrstiti u popis kao odgovarajuće obrazovanje za nastavnički rad u umjetničkim srednjim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1059,"Saša Mladenović","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Uočen je propust kojim informatiku (računalstvo) nije kompetentan držati jedino magistar edukacije informatike ili dvopredmetni magistar edukacije informatike i drugog predmeta, pa molimo da se u računalstvo uvedu navedena zvanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1060,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Primjedbe na članak 9., koje se odnose na predmet Računalstvo u programima: Likovna umjetnost, Dizajner unutrašnje arhitekture, Grafički dizajner, Dizajner odjeće, Dizajner tekstila i Modni stilist\n\n1. Smatramo da zvanja: \nakademski slikar, akademski kipar, diplomirani dizajner vizualnih komunikacija, akademski slikar – grafičar, diplomirani dizajner, magistar art. (dizajner), profesor likovne kulture, magistar grafike, magistar slikarstava, magistar edukacije likovne kulture, profesor likovnog odgoja, profesor likovnih umjetnosti, magistar/magistra dizajna vizualnih komunikacija, magistar/magistra edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, diplomirani  inženjer  tekstilne tehnologije-projektirane i oblikovanje tekstila i odjeće, profesor matematike i fizike,\ntreba maknuti jer prema opisu predmeta Računalstva u umjetničkim školama, popisane razine obrazovanja nemaju dovoljno informatičkih kompetencija. \n\n2. Predlažemo da se u popis zvanja uvrste magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije(sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14).  Naime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij Informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za radno mjesto učitelja računalstva, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1061,"Glazbena škola Slavonski Brod","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Poštovane kolege, javljam se u svezi članka 9. koji se odnosi na glazbene i plesne škole. Dano je puno dobrih sugestija, ali je isto tako i proliveno dosta bespotrebne žuči. Nije mi jasno zašto se  \"glođemo\" umjesto da zbijemo redove i napokon se predstavimo javnosti  kao profesionalci i složna grupacija?\nSvakako treba srediti nazive, titule i zvanja te korigirati netočno navedene akademske nazive i izbaciti nepotpune nazive (npr. magistar muzike bez specifikacije završenog studija).\nDva komentara su me se osobito dojmila - jedan je od gospođe Sanje Kiš Žuvela, a drugi od Glazbenog učilišta Elly Bašić. U našoj struci je puno različitih zanimanja, a opet vrlo sličnih. Imati znanje i znati ga prenijeti učenicima je vrlo zanimljiva kategorija o kojoj bi se svašta moglo reći. Znam da nisu svi teoretski odsjeci jednako teški, ali znam da nisu ni svi studenti  jednako sposobni i motivirani. Zbog toga mi se izuzetno sviđa prijedlog gospođe Kiš Žuvela i stupnjevanje koje je ona navela u tom prijedlogu. Nitko ne umanjuje znanje i vrijednost jednog magistra muzike - kompozitora, dirigenta ili teorije glazbe,  ali stvarnost se ne može gledati iz kuta Zagreba i velikih gradova.\nZašto to govorim?\nRavnatelj sam SGŠ u gradu koji je šesti po veličini u RH. Redovno, svakih pet mjeseci (strogo po Zakonu), raspisujem natječaj za teoretske predmete. Nikada mi se nije javio niti jedan dirigent, niti jedan kompozitor, a profesori teoretskih predmeta se ponekad jave, ali čisto informativno jer očekuju bolje mjesto u nekom većem gradu.\nMi u manjim sredinama smo sretni ako nam se jave profesori glazbene kulture odnosno mag. glazbene pedagogije i moram priznati da među njima ima sjajnih ljudi sa ogromnim znanjem i odličnim rezultatima. Tragedija je u tome što ti ljudi ne mogu ostvariti radni odnos na neodređeno vrijeme jer ne udovoljavaju sadašnjem Pravilniku o vrsti stručne spreme koji je još uvijek na snazi.\nProblem je i sa instrumentima tipa gitare i harmonike  gdje se upisuje jako mali broj studenata na Muzičke akademije. Mi u \"provinciji\" smo presretni ako možemo u osnovnoškolskom obrazovaju dobiti magistra muzike bilo kojeg teoretskog smjera sa završenom srednjom glazbenom školom harmonike ili gitare.  Mislim da tu ideju svako treba podržati jer već sada u Slavoniji nam nedostaje dvadesetak profesora gitare.  Svakako treba navesti da je profil akademskog muzičara kontrabasiste odnosno magistra muzike - kontrabas zalutao o OGŠ pod točkom br, 8 GITARA.\nŠto se tiče TAMBURE koja je napravila veliki pomak u zadnjih dvadesetak godina, svakako treba napraviti stupnjevanje i prvenstveno dati prednost magistrima muzike bilo kojeg teoretskog smjera sa završenom SGŠ tambure,  a tek onda prof. glazbene kulture/mag. glazbene pedagogije koji su imali tamburu u toku studija. \nDodatnih prijedloga i ideja ima još, ali se neću ponavljati jer su mnogi kolege o tome već dovoljno rekli. Nadam se da je ovo dobar put da napokon napravimo reda u svojoj struci na zadovoljstvo svih nas, a najviše na zadovoljstvo onih koji su svoj život posvetili glazbi i prenošenju svog znanja novim generacijama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1062,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","U svim je umjetničkim programima i za sve predmete potrebno:\n• akademske nazive stečene na tzv. bolonjskim studijima pisati rodno osjetljivo kao magistar/magistra, odnosno  magistar/magistra inženjer/inženjerka i sl.\n• uz akademske nazive čije stjecanje ne obuhvaća potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške kompetencije) potrebno je napisati „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“ ili je to potrebno napisati na početku članka 9.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1063,"Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku-Odjel za matematiku","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Prema opisu predmeta RAČUNALSTVA u umjetničkim školama, smatramo da popisane razine obrazovanja nemaju dovoljno informatičkih kompetencija:\n- Program: Likovna umjetnost: akademski slikar, akademski kipar, diplomirani dizajner vizualnih komunikacija i akademski slikar - grafičar\n- Program: dizajner unutrašnje arhitekture: diplomirani dizajner i magistar art. (dizajner)\n- Program: grafički dizajner: akademski slikar-grafičar, akademski slikar, profesor likovne kulture, diplomirani dizajner, magistar slikarstva, magistar edukacije likovne kulture, profesor likovnog odgoja, profesor likovnih umjetnosti, magistar/magistra dizajna vizualnih komunikacija, magistar/magistra edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti \n- Program dizajner odjeće: diplomirani dizajner, magistar art. (dizajner), diplomitani inženjer tekstilne tehnologije- projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, akademski slikar-grafičar, profesor matematike i fizike, akademski slikar, magistar slikarstva, magistar/magistra dizajna vizulanih komunikacija, magistra slikarstva\n- Program: Dizajner tekstila: magistar/magistra dizajna vizulanih komunikacija\n- Program: modni stilist: magistar/magistra dizajna vizulanih komunikacija","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1064,"Filozofski fakultet Osijek - Odsjek za informacijske znanosti","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Na popis zvanja potrebnih za rad na radnom mjestu nastavnika u srednjim školama iz predmeta RAČUNALSTVO (u sljedećim programima članka 9: Likovna umjetnost, Dizajner unutrašnje arhitekture, Grafički dizajner, Dizajner odjeće,  Dizajner tekstila, Modni stilist), predlažemo da se uvrsti zvanje magistar/magistra informatologije i informacijske tehnologije  te zvanje magistar/magistra nakladništva i informacijske tehnologije, uz uvjet da osoba ima ili stekne pedagoške kompetencije (sukladno čl. 105, st. 7 i st. 14 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, NN 87/08, 86/09, 92/10, 105/10, 90/11, 16/12, 94/13, 152/14). \nNaime, studenti koji završe dvopredmetni diplomski studij informacijske tehnologije (kombinacija Informatologija – Informacijske tehnologije te Nakladništvo – Informacijske tehnologije) na Filozofskom fakultetu u Osijeku imaju potrebna znanja i kompetencije koje ih kvalificiraju za navedena radna mjesta, budući da su položili brojne informatičke predmete (Informacijsko komunikacijska infrastruktura, Programiranje I, II i III, Projektiranje informacijskih sustava, Dizajn korisničkih sučelja i dr.). Studijski programi navedenih studija, s detaljnim popisom i opisom svih predmeta, dostupni su na mrežnim stranicama Odsjeka za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku http://www.ffos.unios.hr/infoznanosti/studijski-\nprogrami","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1065,"Hrvatsko biološko društvo (HBD)","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","Strukovne škole\nOpćeobrazovni predmet Biologija u svim profilima zanimanja (strukovnih kvalifikacija) mogu isključivo voditi biolozi koji su završili diplomski studij edukacije biologije ili su stekli stručnu kvalifikaciju biologa uz naknadno doškolovanje i postizanje Zakonom propisnih ECTS bodova pedagoških kompetencija. Zbog toga uz svaki općeobrazovni predmet strukovnih zanimanja u kojima se učenici pohađaju predmet Biologija tijekom:\n• 1 godine učenja (ekonomist, tehničar za računalstvo,...), \n• 2 godine (medicinska sestra,..),\n• 3 godine (kemijski tehničar),\n• 4 godine (veterinarski tehničar);\ntreba stajati popis zanimanja nastavnika biologije:\n• magistar/magistra edukacije biologije i kemije\n• magistar/magistra edukacije biologije\n• profesor biologije\n• profesor biologije i kemije\n• profesor biologije i geografije\n• magistar/magistra eksperimentalne biologije*\n• magistar/magistra biologije*\n• magistar/magistra ekologije i zaštite prirode*\n• magistar/magistra molekularne biologije*\n• diplomirani inženjer biologije*\n• diplomirani inženjer molekularne biologije*\n* s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko i metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)  uz napomenu da je metodički dio obrazovanja potrebno steći  pri fakultetima koji imaju dopusnice za  metodiku biologije s približno polovinom ECTS bodova za metodičke predmete unutar grupe predmeta za stjecanje pedagoških kompetencija.\n\nNavedena biološka zanimanja također su neophodna za kvalitetno odvijanje strukovnog predmeta Osnove ekologije u profilima koji je imaju jednu ili dvije godine u satnici 1/35, odnosno 2/70.\n\nU strukovnim zanimanjima u kojima je predviđena mogućnost zapošljavanja profesora biologije treba dodati sve mogućnosti kao i za općeobrazovni predmet Biologija u strukovnim predmetima:\nOsnove opće i stanične biologije, Osnove botanike i geobotanika, Osnove zoologije i zoogeografija, Fiziologija čovjeka i nasljeđivanje, Ekotoksikologija, Zaštita prirode i okoliša, Zaštita okoliša, Higijena, Biologija i higijena, Mikrobiologija, Mikrobiologija s vježbama, Anatomija i fiziologija, Prva pomoć, Ljekovito bilje s botanikom, Humana fiziologija, Botanika, Pravilna prehrana, Čovjek, zdravlje i ekologija.\n\nIma veći broj strukovnih predmeta gdje po vokaciji mogu i trebaju predavati i profesori biologije (odnosno njima srodna biološka zanimanja kako je navedeno u gornjem tekstu), pored navedenih ostalih struka, i onih u kojima nisu uopće navedeni profesori biologije (npr. Fitocenologija u profilu: šumarski tehničar; Zaštita na radu, higijena i sanitacija u profilu: Tehničar nutricionist; Poljoprivredna botanika te Zaštita bilja u profilu: opći poljoprivredni tehničar; Zaštita čovjekova okoliša u poljoprivrednom tehničaru- fitofarmaceut).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1066,"Tonči Peranić","PRAVILNIK,\nČlanak 9.","U cijelom članku 9. Program likovna umjetnost nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE. Nadam se da će ta greška biti ispravljena kako ne bi bilo problema i neugodnosti za nastavnike koji su završili taj smjer na Akademiji primijenjenih umjetnosti u Rijeci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1067,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","Program: Likovna umjetnost\n• Akademske nazive za predmet Tehničko crtanje potrebno je dopuniti s: profesor matematike, profesor matematike i nacrtne geometrije, magistar/magistra edukacije matematike, profesor fizike i tehnike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra edukacije fizike i tehnike.\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1068,"Srednja strukovna škola, Varaždin","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","U Nastavnom planu i programu za likovnu umjetnost i dizajn, postoje dva programa „A“ i „B“.  U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, izostavljen je popis predmeta likovne umjetnosti i dizajna koji se izvode po „B“ programu. U tom smislu trebalo bi uvrstiti i predmete i  Nastavnog plana „B“ te predlažemo sljedeću odgovarajuću vrstu obrazovanja:\nLikovna umjetnost – „B program“ – prvi razred (zajednički za sva zanimanja koja se odabiru u drugom razredu):\n1. Povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovne umjetnosti i magistar likovne pedagogije.\n2. Tehničko crtanje: magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani inženjer arhitekture, magistar inženjer arhitekture, diplomirani inženjer građevine, magistar inženjer građevine, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije, diplomirani dizajner, magistar dizajna.\n3. Pismo: akademski slikar, akademski slikar – grafičar, profesor likovne kulture, magistar slikarstva, akademski kipar, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar grafike, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n4. Crtanje i slikanje: akademski slikar – grafičar, akademski slikar, akademski kipar, profesor likovne kulture, magistar grafike, magistar slikarstva, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n5. Plastično oblikovanje: akademski kipar, magistar kiparstva, profesor likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n6. Teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne kulture, profesor likovne umjetnosti, akademski slikar, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, akademski slikar – grafičar, akademski kipar, magistar grafike, magistar likovne pedagogije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1069,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI stječe znanja iz crtanja, crtanja anatomije, crtanja akta, eksperimentalnog crtanja, projektiranja oblika, temelja oblikovanja, uvoda u povijest likovne umjetnosti, teorije i prakse umjetničke kritike, osnova fotografije, osnova dizajna, osnova informatike, multimedijskih sustava, filozofije umjetnosti, teorije prostora, tehnologije iz odabranog smjera – grafike, slikarstva ili kiparstva, zatim prema odabiru kolegija - tipografije, računalne grafike, mozaika, scenografije, oblikovanje nakita, video, kostimografija i moda, staklo, keramika itd. Time ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, stoga bi se trebalo uvrstiti u program Likovna umjetnost; 1) povijest likovne umjetnosti, 2) tehničko crtanje, 3) pismo, 4) crtanje i slikanje, 5) plastično oblikovanje, 6) teorija oblikovanja i 7) računalstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1070,"Marijan Janković","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","Na popisu strukovne škole članak 9. program likovna umjetnost ne postoji stručni naziv magistar likovne pedagogije. Prema pravilniku o izjednačavanju akademskog i stručnog naziva utvrđuje se da su sljedeći stručni naziv, stečen prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju na Akademiji, odgovara akademskom nazivu iz članka 71. do 74. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, kako slijedi: prijašnji stručni naziv (profesor likovne kulture) - novi akademski naziv (magistar/magistra likovne pedagogije). Molim provjerite komptencije za zvanje magistar likovne pedagogije, prema trenutnom nacrtu bi navedeni naziv trebao imati adekvatne uvjete za  rad u srednjoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1071,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","NIJE NAVEDENO ZANIMANJE MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE SA AKADEMIJE PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI U RIJECI.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1072,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","Za predmet tehničko crtanje potrebno je ugraditi i diplomirane inženjere/magistre te magistre edukacije iz tehničkog područja kojima su kompetencije iz tehničkog crtanja jedne od ključnih. Tako ovdje u obzir treba uzeti diplomirane inženjere i magistre strojarstva, brodogradnje, građevinarstva te magistre edukacije politehnike i informatike, profesore politehnike i sl. Naime, bez obzira na profil zanimanja tehničko crtanje i dalje ostaje dijelom tehničkog područja.\n\nZa predmet računalstvo, neovisno o profilu zanimanja, potpuno je neprimjereno da takav predmet izvode akademski kipari, slikari i sl. jer njihov profil jednostavno ne uključuje kompetencije iz računalstva (ili se predmet neprimjereno zove). Dakle, nastavu iz ovog predmeta mogu izvoditi magistri edukacije ili profesori informatike, politehnike i informatike, informatike i tehnike, diplomirani inženjeri elektrotehnike i računalstva i sl.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1073,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","U programu Dizajner odjeće uz predmet Materijali za izradu odjeće potrebno je dopisati predmet Tekstilni materijali jer je za oba predmeta potrebno isto obrazovanje. Uz predmet Povijest tekstila i kostima potrebno je dopisati predmet Povijest odijevanja jer je za oba predmeta potrebno isto obrazovanje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1074,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","U programu slikarski dizajner, uz predmet slikarske tehnike potrebno je dodati predmet slikarske tehnike i materijali jer je za oba predmeta potrebna ista stručna sprema.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1075,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","za 7) računalstvo, potrebno je dodati\nprofesor likovne kulture\n\n\nmagistar edukacije likovne kulture","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1076,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","za 6) teorija oblikovanja: potrebno je još dodati\n-akad. kipar\n-akad. slikar\n-akad. slikar-grafičar\n-magistar kiparstva\n-magistar slikarstva\n-magistar grafike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1077,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: Likovna umjetnost","Za računalstvo je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike, a revidirati navedena obrazovanja u svrhu poboljšanja kvalitete (npr. diploma akademskog slikara ne jamči informatičku pismenost).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1078,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: kiparski dizajner","Za predmet KIPARSKA TEHNOLOGIJA dodati odg. spremu: prof. kemije. Nedostaju predmeti: \n1.TEORIJA OBLIKOVANJA -odg. sprema: akad.kipar, akad. slikar, akad. slikar-grafičar, prof. likovne kulture i sve nove inačice ovih profila\n2.CRTANJE I SLIKANJE -odg. sprema: akad. slikar, akad. slikar-grafičar, akad.kipar, prof. likovne kulture isve nove inačice ovih profila\n3.PLASTIČNO OBLIKOVANJE -odg. sprema: akad.kipar, prof. likovne kulture\n4.RAČUNALSTVO -odg. sprema: dipl. dizajner vizualnih komunikacija, akad. kipar, akad. slikar, akad. slikar-grafičar, prof. likovne kulture i sve nove inačice ovih profila","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1079,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: kiparski dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, stoga bi se trebalo uvrstiti u program Kiparski dizajner; 1) kiparska tehnologija, 2) industrijski dizajn, 3) Likovna obrada drva i kamena; Likovna obrada metala; Likovna obrada kamena, 5) tehnike umnožavanja i 6) likovno oblikovanje materijala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1080,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: kiparski dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE sa Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1081,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: kiparski dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE sa Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1082,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture","Program: Dizajner unutrašnje arhitekture\n• Akademske nazive za predmet Tehnologija materijala potrebno je dopuniti s: magistar/magistra kemije, magistar/magistra edukacije kemije, profesor kemije, diplomirani inženjer kemije.\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1083,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Dizajner unutrašnje arhitekture; 2) projektiranje interijera, 5) izrada unikatnog namještaja, 6) crtanje i slikanje, 8) povijest struke i 9) računalstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1084,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE koje se završava na Akademiji primijenjenih umjetnosti u Rijeci","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1085,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture","Za predmet tehničko crtanje potrebno je dodati profile koji su, također, kompetentni za njihovo izvođenje, poput magistara edukacije politehnike i informatike, informatike i tehnike, profesore politehnike/PTO-a i sl., ali i druge diplomirane inženjere /magistre poput diplomiranih inženjera strojarstva i sl.\nZa predmet računalstvo potrebno je ugraditi kompetentne profile nastavnika i inženjera, poput magistara edukacije informatike i tehnike, politehnike i informatike, informatike; profesore matematike i informatike i sl., te diplomirane inženjere / magistre elektrotehnike i računalstva i sl. Potpuno je neprimjereno da diplomirani dizajner izvodi nastavu računalstva, a npr. ne može izvoditi nastavu tehničkog crtanja (što je puno bliže dizajniranju od računalstva).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1086,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: dizajner unutrašnje arhitekture","Za računalstvo je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike, a revidirati navedena obrazovanja u svrhu poboljšanja kvalitete (npr. diploma dizajnera ne jamči informatičku pismenost).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1087,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: aranžersko-scenografski dizajner","Program: Aranžersko-scenografski dizajner\n• Akademske nazive za predmet Tehnologija materijala potrebno je dopuniti s: magistar/magistra kemije, magistar/magistra edukacije kemije, profesor kemije, diplomirani inženjer kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1088,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: aranžersko-scenografski dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Aranžersko-scenografski dizajner; 1) dekorativno crtanje i  oblikovanje, 2) plastično oblikovanje, 3) dekorativno oblikovanje, 5) scenografija, 6) tehnologija materijala, 7) aranžersko scenografske tehnike, 8) oblikovanje prostora i 9) povijest struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1089,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: aranžersko-scenografski dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1090,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: aranžersko-scenografski dizajner","Za predmet tehnologija materijala navedeni su magistri kemijske tehnologije ili inženjeri kemije (da ne nabrajam umjetničke profile) čije je poznavanje tehnologije materijala samo djelomice ili uopće nije uključeno u kompetencije koje stječu studijem. Nasuprot tome ovdje nisu uključeni profili diplomiranih inženjera / magistara ili pak magistara edukacije tehnike/politehnike koji tehnologiju materijala imaju zastupljenu u kompetencijama koje stječu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1091,"Snjezana Tomac Lucic","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","program Grafički dizajner\nPredmet odnosno nastavni sadržaj Tipografija, Grafičke tehnike i Grafički dizajn prema nastavnom programu Grafičkog fakulteta mogu predavati inžinjer/erke ili magistri/ice Grafičke tehnologije, a predmet Grafički dizajn inžinjer/erke ili magistri/ice Grafičke tehnologije - smjer grafički dizajn.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1092,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Ta predmet FOTOGRAFIKA dodati odg. spremu: prof. likovne kulture, akad.snimatelj. Nedostaju predmeti:\n1.CRTANJE I SLIKANJE odg.sprema: akad. slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih profila.\n2.TEORIJA OBLIKOVANJA odg. sprema: akad. slikar, akad.slikar-grafičar,akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih profila.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1093,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Program: Grafički dizajner\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1094,"Srednja strukovna škola, Varaždin","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","U Nastavnom planu i programu za likovnu umjetnost i dizajn, postoje dva programa „A“ i „B“.  U Nacrtu Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, izostavljen je popis predmeta likovne umjetnosti i dizajna koji se izvode po „B“ programu. U tom smislu trebalo bi uvrstiti i predmete i  Nastavnog plana „B“ te predlažemo sljedeću odgovarajuću vrstu obrazovanja:\nLikovna umjetnost – „B program“ – prvi razred (zajednički za sva zanimanja koja se odabiru u drugom razredu):\n1. Povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovne umjetnosti i magistar likovne pedagogije.\n2. Tehničko crtanje: magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani inženjer arhitekture, magistar inženjer arhitekture, diplomirani inženjer građevine, magistar inženjer građevine, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije, diplomirani dizajner, magistar dizajna.\n3. Pismo: akademski slikar, akademski slikar – grafičar, profesor likovne kulture, magistar slikarstva, akademski kipar, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar grafike, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n4. Crtanje i slikanje: akademski slikar – grafičar, akademski slikar, akademski kipar, profesor likovne kulture, magistar grafike, magistar slikarstva, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n5. Plastično oblikovanje: akademski kipar, magistar kiparstva, profesor likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n6. Teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne kulture, profesor likovne umjetnosti, akademski slikar, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, akademski slikar – grafičar, akademski kipar, magistar grafike, magistar likovne pedagogije.\n\n\nLikovna umjetnost – „B program“ – GRAFIČKI DIZAJNER\n1. Povijest likovne umjetnosti: magistar povijesti umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovne umjetnosti i magistar likovne pedagogije.\n2. Tehničko crtanje: magistar edukacije likovne umjetnosti, profesor likovne kulture, diplomirani inženjer arhitekture, magistar inženjer arhitekture, diplomirani inženjer građevine, magistar inženjer građevine, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije, diplomirani dizajner, magistar dizajna, dipl. ing. drvne tehnologije.\n3. Pismo: akademski slikar, magistar slikarstva, akademski slikar – grafičar, profesor likovne kulture, magistar slikarstva, akademski kipar, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar grafike, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n4. Crtanje i slikanje: akademski slikar – grafičar, akademski slikar, magistar slikarstva, akademski kipar, magistar kiparstva, profesor likovne kulture, magistar grafike, magistar slikarstva, magistar kiparstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n5. Plastično oblikovanje: akademski kipar, magistar kiparstva, profesor likovne kulture, magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina, diplomirani restaurator – konzervator umjetnina, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n6. Teorija oblikovanja: diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor povijesti umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne kulture, profesor likovne umjetnosti, akademski slikar, magistar slikarstva, magistar edukacije likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, akademski slikar – grafičar, akademski kipar, magistar grafike, magistar likovne pedagogije.\n7. Grafičke tehnike: akademski slikar grafičar, magistar grafike, profesor likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture, magistar likovne pedagogije, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovnih umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti.\n8. Grafički dizajn: akademski slikar grafičar, magistar grafike, profesor likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture, magistar likovne pedagogije, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovnih umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti diplomirani dizajner vizualnih komunikacija, diplomirani dizajner, magistar dizajna.\n9. Grafička tehnologija: akademski slikar grafičar, magistar grafike, profesor likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture, magistar likovne pedagogije, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovnih umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, diplomirani inženjer grafičke tehnologije.\n10. Fotografika: akademski slikar – grafičar, magistar grafike, akademski snimatelj,profesor likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture, akademski slikar, magistar slikarstva, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovnih umjetnosti, magistar likovne pedagogije.\n11. Računalstvo: akademski slikar, magistar slikarstva, diplomirani dizajner vizualnih komunikacija, akademski slikar grafičar, magistar grafike, diplomirani dizajner, magistar dizajna, nastavne sadržaje 2. razreda -  dipl. informatičar, magistar informatike, dipl. ing. matematike – smjer računalstvo, dipl. ing. računalstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1095,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Grafički dizajner; 1) grafički dizajn, 2) ilustracija, 3) tipografija, 4) povijest struke, 5) grafičke tehnike; grafičke tehnologije, 6) računalstvo i 7) fotografika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1096,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE  sa Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1097,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Za predmet računalstvo nužno je uključiti profile koji su kompetentni za izvođenje ove nastave, poput magistar/magistra edukacije informatike, politehnike i informatike, informatike i tehnike i sl. te diplomirane inženjere /magistre elektrotehnike i računalstva i sl.\nPotpuno je neprimjereno da nastavu računalstva izvode nastavnici umjetničkih profila koji za to nisu kompetentni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1098,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: grafički dizajner","Za računalstvo je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike, a revidirati navedena obrazovanja u svrhu poboljšanja kvalitete (npr. diploma akademskog slikara ne jamči informatičku pismenost).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1099,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: slikarski dizajner","Za predmet SLIKARSKA TEHNOLOGIJA dodati odg. spremu: prof. kemije. Nedostaju predmeti: \n1.SLIKARSKE TEHNIKE I MATERIJALI -odg. sprema kao i za predmet SLIKARSKE TEHNIKE. \n2.TEORIJA OBLIKOVANJA -odg.sprema: akad.slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih profila.\n3.RAČUNALSTVO -odg. sprema: dipl.dizajner vizualnih komunikacija, akad. slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice tih programa","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1100,"SANJA STEVANOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: slikarski dizajner","članak 9., Program: Likovna umjetnost, od 1) do 7) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Kiparski dizajner, od 1) do 6) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Dizajner unutrašnje arhitekture, 2), 4), 5) do 10) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Aranžersko-scenografski dizajner, od 1) do 9) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Grafički dizajner, 2) i 5) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Slikarski dizajner, od 1) do 4), od 6) do 8) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Dizajner odjeće, 5) i 6) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Dizajner tekstila, 1), 2), 7),8) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: fotografski dizajner: 2), 5), 6) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Dizajner metala, 7) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Dizajner keramike, 7) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);\nProgram: Industrijski dizajner, 3), 5), 6) i magistar dizajna (diplomirani dizajner);","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1101,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: slikarski dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Slikrski dizajner; 1) slikarsko projektiranje, 2) slikarske tehnike, 3) restauriranje i slikanje kopija; restauriranje, 4) slikarska tehnologija, 5) reklamno slikanje, 6) crtanje, 7) slikanje, 8) perspektiva i 9) primijenjeno slikarstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1102,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: slikarski dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE sa Akademije primijenjenih umjetnosti u Rijeci.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1103,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","RAČUNALSTVO koje je zapravo primijenjeno računalstvo za vizualne umjetnosti može predavati i profesor likovne kulture, prof. likovnog odgoja, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti.\nU programu DIZAJNER ODJEĆE nedostaju predmeti:\n1.POVIJEST ODIJEVANJA -odgovarajuća vrsta obrazovanja je: dipl. ing. tekstilne tehnologije, prof. povijesti umjetnosti, prof. likovne kulture (i sve nove inačice ovog profila)\n2.OBLIKOVANJE TEKSTILNIH PLOŠNIH PROIZVODA -odgovarajuća vrsta obrazovanja: dipl.ing. tekstilne tehnologije\n3.TEKSTILNI MATERIJALI -odgovarajuća vrsta obrazovanja: dipl.ing tekstilne tehnologije, prof.kemije\n4.CRTANJE I SLIKANJE-odgovarajuća vrsta obrazovanja: akad.slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve nove petogodišnje  inačice ovih programa\n5.TEORIJA OBLIKOVANJA -odgovarajuća vrsta obrazovanja: dipl.ing. tekstilne tehnologije, prof.povijesti umjetnosti, prof.likovne kulture, akad.slikar, akad slikar-grafičar, akad.kipar i sve nove petogodišnje inačice ovih programa","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1104,"ANA-MARIJA BOGDANOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Predlažem da se kod dizajnera odjeće za nastavne predmete Materijali za izradu odjeće, Konstrukcija odjeće, Kreiranje odjeće i dodataka, Izrada odjeće i dodataka, Povijest tekstila i kostima, Računalstvo, Tehnologija izrade odjeće, Osnove tkanja, Osnove pletenja, Osnove vezenja i Tehnike bojanja i tiska doda i magistar/magistra inženjer/inženjerka tekstilne tehnologije i inženjerstva. \n\nTakođer i kod dizajnera tekstila u predmetima: Tehnike tkanja, Konstrukcija tkanina, Tehnologija tekstila, Konstrukcija odjeće, Povijest tekstila i kostima, Tehnologija odjeće, Osnove proizvodnje odjeće/krojenje i šivanje, Vezovi tkanina, Pletenje, Krojenje i šivanje i Osnove tekstilne proizvodnje.\nSrdačan pozdrav!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1105,"Ana Trišler","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","U program Dizajner tekstila predmeta Modno crtanje i slikanje, Povijest tekstila i kostima MOLIM DODATI MAGISTAR/MAGISTRA INŽENJER7INŽENJERKA TEKSTILNOG I MODNOG DIZAJNA...Apsurd je da struka koja je završila smijer kostimografiju ne može predavati. Molim obavezno dodati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1106,"Fakultet organizacije i informatike","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Slijedeći  zvanja navedena  za izvođenje nastave u pojedinim programima predlažemo da se\n- u programu Dizajner unutrašnje arhitekture za nastavnika predmeta Računalstvo dodaju zvanja: Magistar informatike te Magistar/magistra edukacije  informatike\n- u programu Dizajner odjeće za nastavnika predmeta Računalstvo doda zvanje: Magistar informatike","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1107,"VERICA BUSIJA","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Program: Dizajner odjeće\nMolim. neizostavno uvrstiti dipl. ing. tekstilne tehnologije - odjevni smjer kao odgovarajuću vrstu obrazovanja za nastavne predmete MATERIJALI ZA IZRADU ODJEĆE i TEHNOLOGIJA IZRADE ODJEĆE","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1108,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Program: Dizajner odjeće\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.\n• Iz popisa akademskih naziva za predmet Računalstvo potrebno je izbrisati: profesor matematike i fizike jer odgovarajući sveučilišni studijski program ne omogućava stjecanje kompetencija u akademskoj disciplini računarstvo/informatika i pripadajućoj metodici, tj. ne kvalificira za kvalitetno vođenje nastave računalstva u osnovnim i srednjim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1109,"Srednja strukovna škola, Varaždin","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Likovna umjetnost – „B program“ – DIZAJNER ODJEĆE\n1. Povijest likovne umjetnosti: profesor povijesti umjetnosti, profesor likovne kulture,  magistar povijesti umjetnosti, magistar edukacije likovne umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja, profesor likovne umjetnosti, magistar edukacije likovne kulture i likovne umjetnosti, diplomirani povjesničar umjetnosti, profesor likovnog odgoja i likovne umjetnosti i magistar likovne pedagogije.\n2. Teorija oblikovanja: profesor povijesti umjetnosti, dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna,  dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n3. Crtanje i slikanje: akademski slikar, magistar slikarstva, akademski slikar – grafičar, magistar grafike, profesor likovne kulture, magistar edukacije likovne kulture, magistar likovne pedagogije.\n4. Tekstilni materijali: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n5. Konstrukcija odjeće: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n6. Kreiranje odjeće i dodataka: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, akademski slikar, magistar slikarstva, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n7. Izrada odjeće i dodataka: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, akademski slikar, magistar slikarstva, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n8. Oblikovanje tekstilnih plošnih proizvoda: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, akademski slikar, magistar slikarstva, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije.\n9. Povijest odijevanja: dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, prof. povijesti umjetnosti.\n10. Računalstvo: akademski slikar, akademski slikar – grafičar, dipl. dizajner vizualnih komunikacija, dipl. ing. tekstilne tehnologije – projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće, dipl. dizajner, magistar dizajna, magistar slikarstva, magistar grafike, magistar inženjer tekstilnog i modnog dizajna, dipl. ing. tekstilne tehnologije – odjevna tehnologija, magistar inženjer tekstilnog inženjerstva i tehnologije, nastavne sadržaje 2. razreda -  dipl. informatičar, magistar informatike, dipl. ing. matematike – smjer računalstvo, dipl. ing. računalstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1110,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Dizajner odjeće; 3) kreiranje odjeće i dodataka, 5) povijest tekstila i kostima i 6) računalstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1111,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Nije navedeno MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1112,"Marija Šulak-Želimorski","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Diplomirani inženjer tekstilne tehnologije-odjevni smjer  je kopmetentan kao i Diplomirani inženjer tekstilne tehnologije-projektiranje i oblikovanje tekstila i odjeće predavati RAČUNALSTVO pa apeliram da ga svakako stavite na popis mogućih predavača. Radi se o usvojenim znanjima i vještinama koje su nadogradnja na postojeća znanja stečena na Tekstilno tehnološkom fakultetu. Pri tome prvenstveno mislim na RAČUNALSTVO u 3. I 4. razredu s obzirom na plan i program.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1113,"Marija Šulak-Želimorski","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Diplomirani inženjer tekstilne tehnologije-odjevnog smjera je kvalificiran da predaje KONSTRUKCIJU ODJEĆE i dizajnerima odjeće kao što predaje modnim tehničarima, odjevnim tehničarima i krojačima. Treba ga svakako uvrstiti u popis predavača.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1114,"Marija Šulak-Želimorski","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Dipl. ing tekstilne tehnologije-odjevni smjer ima potrebne kompetencije i znanja za predavača predmeta MATERIJALI ZA IZRADU ODJEĆE. U mom konkretnom slučaju postoji i radno iskustvo od 12 godina kao dizajner robne marke Di Caprio za koje sam bila i nagrađivana. Apeliram da dipl. ing. tekstilne tehnologije-odjevni smjer svakako uvrstite u predavače za navedeni predmet.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1115,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Za predmet računalstvo (koje je dio informatike) primjereno je ugraditi sve profile koji inače izvode nastavu računalstva i informatike, poput: diplomiranih inženjera/magistara elektrotehnike i računalstva, magistara edukacije politehnike i informatike, profesora PTO-a/politehnike, profesora i magistara informatike, profesora matematike i informatike i sl.\nProfil profesor matematike i fizike, koji je ovdje naveden, je potpuno neprimjeren jer s računalstvom i informatikom baš nema puno veze.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1116,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Uz 1)materijali za izradu odjeće dopisati: tekstilni materijali jer je za te predmete potrebna ista vrsta obrazovanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1117,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: dizajner odjeće","Točka 6. računalstvo: potrebno je dodati profesor informatike, brisati profesor matematike i fizike, razmotriti umjetničke kvalifikacije (akademski slikar ne mora biti informatički pismen...).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1118,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: Dizajner tekstila","Program: Dizajner tekstila\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1119,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: Dizajner tekstila","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Dizajner tekstila; 1) modno crtanje i slikanje, 2) projektiranje i 7) povijest tekstila i kostima.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1120,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: Dizajner tekstila","Nije navedeno MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1121,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: Dizajner tekstila","Za predmet računalstvo  primjereno je ugraditi sve profile koji inače izvode nastavu računalstva i informatike, poput: diplomiranih inženjera/magistara elektrotehnike i računalstva, magistara edukacije politehnike i informatike, profesora PTO-a/politehnike, profesora i magistara informatike, profesora matematike i informatike i sl.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1122,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: Dizajner tekstila","Za računalstvo je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1123,"SAŠA ŽIC","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","- Molim da se za sljedeće predmete: \n1) fotografske tehnike, 2) fotografski dizajn, 4) fotolaboratorijski rad, 6) povijest struke, dodaju\n- diplomirani fotograf \n- akademski fotograf\n- Magistar / Magistra fotografije i vizualnih komunikacija\n- Magistar / Magistra medijskih umjetnosti i praksi,\n\nA za predmete:\n3) fotografska kemija i 4) fotolaboratorijski rad doda:\n - Magistar/magistra inženjer/inženjerka grafičke tehnologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1124,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Članak 9., Program: fotografski dizajner, nastavni predmet: 3) fotografska kemija, molimo dodati:\n- magistar/magistra nutricionizma;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka upravljanja sigurnošću hrane.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1125,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Program: Fotografski dizajner\n• Akademske nazive za predmet Fotografska kemija potrebno je dopuniti s: magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije fizike i kemije, profesor biologije i kemije, profesor fizike i kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1126,"PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Članak 9. \nProgram: fotografski dizajner\nNastavni predmet: 3) fotografska kemija molimo dodati:\n- diplomirani inženjer biotehnologije; \n- diplomirani inženjer prehrambene tehnologije; \n- magistar/magistra inženjer/inženjerka bioprocesnog inženjerstva;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka molekularne biotehnologije;\n- magistar/magistra inženjer/inženjerka prehrambenog inženjerstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1127,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Fotografski dizajner; 6) Povijest struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1128,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Nije navedeno MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1129,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: fotografski dizajner","Za predmet FOTOGRAFSKE TEHNIKE, dodati slijedeće vrste obrazovanja:\n -Dipl. Dizajner vizualnih komunikacija\n-Magistar/ica filmske umjetnosti\n-Magistar/ica medijskih umjetnosti\n-Magistar/ica animiranog filma\n-akad.slikar\n-akad.slikar-grafičar\nZa predmet FOTOGRAFSKI DIZAJN dodati slijedeće vrste obrazovanja:\nDipl. Dizajner vizualnih komunikacija\nMagistar/ica filmske umjetnosti\nMagistar/ica medijskih umjetnosti\nMagistar/ica animiranog filma\nNedostaju predmeti: \n1. TEORIJA OBLIKOVANJA -odg.sprema: akad.slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih profila\n2.CRTANJE I SLIKANJE -odg. sprema: akad. slikar, akad slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve nove inačice ovih profila\n3. FOTOGRAFSKA TEHNOLOGIJA -odg. sprema: prof. kemije, akad. snimatelj, dipl.dizajner vizualnih komunikacija i sve inačice tih programa\n4.OBRADA FOTOGRAFIJE -odg.sprema: akad. snimatelj, dipl. dizajner vizualnih komunikacija, akad. slikar-grafičar, akad. slikar i sve nove inačice tih profila\n5.VIDEO -odg. sprema: akad. snimatelj, dipl.dizajner vizualnih komunikacija, akad. slikar-grafičar, akad. slikar i sve nove inačice tih profila\n6.RAČUNALSTVO -odg.sprema: dipl. dizajner vizualnih komunikacija, akad. slikar-grafičar, akad. slikar, akad. kipar, prof likovne umjetnosti i sve nove inačice tih profila","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1130,"Rudolf Scitovski","Članak 9.,\nProgram: dizajner metala","Primjedbe na članak 9., program Dizajner metala, predmet :Tehnologija materijala \n\nSmatramo da bi u predmet 2) tehnologija materijala uz diplomiranog inženjera kemije, trebli dodati magistra kemije i magistra edukacije kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1131,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: dizajner metala","Program: Dizajner metala\n• Akademske nazive za predmet Tehnologija materijala potrebno je dopuniti s: magistar/magistra kemije, magistar/magistra edukacije kemije, profesor kemije, diplomirani inženjer kemije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1132,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: dizajner metala","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Dizajner metala; 7) povijest struke","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1133,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: dizajner metala","Za predmete: osnove obrade metala, tehnologija materijala i projektiranje metala (koji su primarno tehnički predmeti) potrebno je dodati inženjerske i nastavničke profile iz tehničkog područja, poput magistara edukacije politehnike/tehnike, magistara ili diplomiranih inženjera strojarstva, brodogradnje i sl.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1134,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: dizajner keramike","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Dizajner keramike; 5) keramičke dekorativne tehnike i 7) povijest struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1135,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: dizajner keramike","Nije navedeno MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1136,"Mladen Bilankov","Članak 9.,\nProgram: industrijski dizajner","Za predmet TEHNOLOGIJA MATERIJALA dodati odgovarajuću vrstu obrazovanja: prof. kemije, dipl.ing. arhitekture, dipl.industrijski dizajner, akad.kipar i sve nove petogodišnje inačice ovih profila. \nZa predmet PROJEKTIRANJE dodati odgovarajuću vrstu obrazovanja: dipl. industrijski dizajner.\nZa predmet POVIJEST STRUKE dodati odgovarajuću vrstu obrazovanja: prof.povijesti umjetnosti.\nNedostaju predmeti: \n1.RAČUNALSTVO -odgovarajuće obrazovanje:dipl.dizajner vizualnih komunikacija, dipl. ing. arhitekture, akad. slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve petogodišnje inačice ovih profila.\n2.CRTANJE I SLIKANJE odg.sprema: akad.slikar, akad. slikar-grafičar, akad. kipar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih profila\n3.TEORIJA OBLIKOVANJA-odg. sprema: akad.slikar, akad. kipar, akad. slikar-grafičar, prof. likovne kulture i sve inačice ovih programa","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1137,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: industrijski dizajner","Program: Industrijski dizajner\n• Akademske nazive za predmet Tehnologija materijala potrebno je dopuniti s: magistar/magistra kemije, magistar/magistra edukacije kemije, profesor kemije, diplomirani inženjer kemije.\n• Akademske nazive za predmet Nacrtna geometrija potrebno je dopuniti s: magistar/magistra edukacije matematike, profesor matematike i nacrtne geometrije, profesor matematike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1138,"KRISTINA PONGRAC","Članak 9.,\nProgram: industrijski dizajner","Prema izvedbenom planu i programu Akademije primijenjenih umjetnosti Sveučilišta u Rijeci diplomirani MAGISTRA PRIMIJENJENIH UMJETNOSTI ispunjava uvjete odgovarajućeg obrazovanja prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, članku 105. 6. točke b), te 7. i 8. točke istog članka, pa bi se trebalo uvrstiti u program Industrijskog dizajna; 1) materijali i procesi oblikovanja, 3) oblikovanje interijera i 7) povijest struke.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1139,"Tonči Peranić","Članak 9.,\nProgram: industrijski dizajner","Nije navedeno zanimanje MAGISTAR LIKOVNE PEDAGOGIJE","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1140,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: industrijski dizajner","Za predmete: tehnologija materijala, projektiranje, nacrtna geometrija, ali i ergonomija treba dodati i nastavničke tehničke profile te inženjerske profile, jer je industrijski dizajn primarno tehnički dizajn (potrebno je poznavati tehnološke procese, sustave i tehnologiju), a tek potom umjetnički. Dakle ovdje se mogu ubrojiti diplomirani inženjeri ili magistri strojarstva, brodogradnje, građevinarstva ... ali i magistri edukacije tehnike/politehnike i sl.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1141,"ALEN PALIJAŠ","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","U programu Modni stilist pod predmet 4) Kultura življenja i 9) Osnove estetike – dodati magistar edukacije filozofije i magistar filozofije (s položenim PPDMI). \nFilozofi mogu temeljem svoje upoznatosti s filozofskom granom – estetikom, učenicima prenijeti (grubo rečeno) filozofske ideje lijepog/ružnog, odnosa prema istom kroz stoljeća i ljudskim interpretacijama istog. Temeljem svojeg općeg obrazovanja filozofi su i osposobljeni predavati Kulturu življenja gdje filozofskim pristupom mogu učenicima prikazati sve filozofsko-etičke pristupe i mogućnost definicija kulture kao takve te kulture življenja kao njenim elementom i svime što ista obuhvaća.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1142,"Veljko Valentin Škorvaga","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Poštovani, u osnovnim i srednjim glazbenim školama kod zanimanja učitelj/nastavnik tambura, trebalo bi pisati\nmagistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenim studijem tambure ili srednjom glazbenom školom glavni predmet tambure.\nSve druge varijante su loše i u praksi se nisu pokazale dobre. Mišljenja sam da bi za trenutno zaposlene osobe (do 50 god. starosti) koje nemaju gore navedene uvjete trebalo uvesti obvezu izvanrednog završetka srednje glazbene škole glavni predmet tambure, u nekom razumnom roku, što bi ujedno bilo kvalitetno stručno usavršavanje, a siguran sam i kvalitativni pomak u radu s učenicima. Ako se u drugim strukama može uvjetovati radno mjesto izmijenjenom vrstom obrazovanja, jer struka napreduje, ne vidim razlog zašto u obrazovanju štitimo one koji ne ulažu u svoju edukaciju, jer tko ne zadovoljava novo propisane zakonske norme mora odstupiti s toga mjesta i gubi kompetencije.\nKod skupno muziciranje, orkestar - treba dodati tamburaš i tamburaški.\nU osnovnim glazbenim školama kod zanimanja učitelj gitare, trebalo bi dodati uz sve navedeno magistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenom srednjom glazbenom školom glavni predmet gitara. Ako škola posljednjih 5 godina na to radno mjesto nije zaposlila stručnu osobu može na neodređeno, uz suglasnost Ministra koja vrijedi samo za tu školu, zaposliti osobu koja zadovoljava gore navedene uvjete.\nRazlog je veliki problem nedostatka učitelja gitare u manjim sredinama koji se ovim brojem osoba koje završavaju studij gitare neće popuniti u idućih 20 godina.\n\nU osnovnim glazbenim školama kod zanimanja učitelj klavira, trebalo bi dodati uz sve navedeno magistar muzike ili magistar glazbene kulture/pedagogije sa završenom srednjom glazbenom školom glavni predmet klavir. Ako škola posljednjih 5 godina na to radno mjesto nije zaposlila stručnu osobu može na neodređeno, uz suglasnost Ministra koja vrijedi samo za tu školu, zaposliti osobu koja zadovoljava gore navedene uvjete.\nRazlog je veliki problem nedostatka učitelja klavira u manjim sredinama koji se ovim brojem osoba koje završavaju studij klavira neće popuniti u idućih 20 godina.\n\nSve ostalo predloženo uz pravopisne ispravke je u redu.\n\nSrdačan pozdrav.\n\nm-r Veljko Valentin Škorvaga, prof., ravnatelj Glazbene škole Požega","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1143,"ANA-MARIJA BOGDANOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","U zanimanju Modni stilist trebalo bi dodati i magistre inženjere tekstilne tehnologije i inženjerstva kod predmeta kao što su Poznavanje materijala, Izrada odjeće i Izrada modnih dodataka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1144,"Akademija dramske umjetnosti","Članak 9.,\nProgram: modni stilist",{"$cut":{"chars":21693,"head":"Primjedbe na Nacrt Pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskim ustanovama i učeničkom domu \n\nPoštovani, \nmolimo vas da pri izradi konačne verzije Pravilnika uvažite činjenicu kako sada, osnivanjem sveučilišnih preddiplomskih studija baletne pedagogije i suvremenog plesa s izvedbenim i nastavničkim smjerom (Odsjek plesa pri Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu), a koji pokrivaju sve stručne predmete koji se predaju na školama baleta i suvremenog plesa, na prvom mjestu po kvalifikaciji stavite relevantne sveučilišne prvostupnike. \nTakođer predlažemo brisanje formulacije uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom iz svih članaka, jer se provođenje plana i programa podrazumijeva za sve nastavne programe.\nSrdačan pozdrav\nOdsjek plesa pri Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole  \nU osnovnim plesnim školama z a nastavnika predmeta : \n4) osnove klasičnog baleta: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije                                                                                                                                                                                                                       \n5) ritmika: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa\n6) ples: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa\n7) suvremeni ples: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i/ ili sveučilišni  prvostupnik edukacije suvremenog plesa\n11) funkcionalna tjelesna tehnika: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i/ ili sveučilišni  prvostupnik edukacije suvremenog plesa\n13) ritmika i glazba: \n Ispred plesač suvremenog plesa dodati:\n dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa\n   \nU srednjim plesnim školama z a nastavnika predmeta : \n  \n1) ples: \n    dodati: Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i/ ili sveučilišni  prvostupnik edukacije suvremenog plesa    \n  \n2) ples Laban: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa   \n3) ritmika: \n    dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa                                                                                                                     \n4) suvremena plesna tehnika: \n    dodati: Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i/ ili sveučilišni  prvostupnik edukacije suvremenog plesa                                                                                                                                 \n5) klasični balet: \n   dodati: Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n6) povijest plesa: \n    dodati : Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije, Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa i/ili Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa.  \n obrazloženje – Povijest plesa je predmet koji se u RH na visokoškolskoj razini izvodi jedino u okviru  preddiplomskog studija suvremenog plesa i preddiplomskog studija baletne pedagogije na ADU, i to tijekom 3 semestra, a studenti mogu iz toga predmeta izraditi i Završni rad. Prvostupnici plesnih studija stoga imaju najvišu i najrelevantniju kvalifikaciju za predavanje ovoga predmeta na srednjoškolskoj  razini.\n                                                                                                                                                                                                                                \n7) narodni plesovi: \n   ukloniti Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa                                                                                                                       \n8) kinetografija: \n    dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa                                                                                                                                                                                                                \n9) osnove koreografske kompozicije \n    dodati: Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa i/ili Sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa.  \n                                            "}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1145,"Škola suvremenog plesa Ane Maletić","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Članak 9. Glazbene i plesne škole\n5)ritmika: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa - nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa do šk.god.2008./2009.\nplesač edukacijskog smjera      ostaje isto\n\n6)ples: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa-nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa do šk.god. 2008./2009.\nplesač edukacijskog smjera\n\n7)suvremeni ples: mijenja se\nplesač suvremenog plesa do šk.god. 2008./2009.\nplesač edukacijskog smjera\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa- nastavnički smjer\n\n8) Glazbena kultura : dodaje se\nmagistar crkvene glazbe\n\n11) funkcionalna tjelesna tehnika: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa- nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa \nplesač edukacijskog smjera s umjetničkom scenskom praksom\n\nritmika i glazba: dodaje se\nu prve 4 stavke dodati  / plesač suvremenog plesa do šk.god.2008./2009.\nstavku 5 i 6 brisati\n\nU srednjim plesnim školama za  nastavnika predmeta :\n\n1) ples :mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa - nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa do šk.god. 2008./2009. i završenim studijem ( Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer )\nplesač edukacijskog smjera sa završenim studijem (Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\n\n2)ples Laban: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa-nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa s umjetničkom scenskom praksom i završenim studijem( Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\nplesač edukacijskog smjera s umjetničkom scenskom praksom i završenim studijem ( Umjetnički , Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\n\nritmika: mijenja se\nplesač suvremenog plesa do šk.god.2008/2009. i završenim studijima ( Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\nplesač edukacijskog smjera s završenim studijem (Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\n\nsuvremena plesna tehnika : mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa- nastavnički smjer\nplesač suvremenog plesa s umjetničkom scenskom praksom i završenim studijem (Umjetnički, Kineziološki)\n\n5) klasični balet: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\nplesač klasičnog baleta s umjetničkom plesačkom scenskom praksom ( za škole suvremenog plesa i škole klasičnog baleta )\n\n6) povijest plesa : brišu  se stavke 6 i 7\ndodaje se - plesač suvremenog plesa sa završenim studijem ( Umjetnički )\n\n7) narodni plesovi : mijenja se \nplesač narodnih plesova ( za škole suvremenog plesa)\nmagistar kineziologije sa scenskom praksom u području narodnih plesova ( za škole suvremenog plesa)\nplesač narodnih plesova sa scenskom praksom u području narodnih plesova ( za škole klasičnog baleta-obavezno)\n\n8)kinetografija : mijenja se\nplesač suvremenog plesa do šk. god. 2008/2009.\nplesač edukacijskog smjera\n\n9)osnove koreografske kompozicije: mijenja se \nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa\nplesač suvremenog plesa do šk.god.2008/2009. i završenim studijem ( Umjetnički , Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\nplesač edukacijskog smjera sa završenim studijem ( Umjetnički, Kineziološki, Učiteljski, Humanističke znanosti-nastavnički smjer)\n10)metodika suvremenog odgojnog plesa: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa-nastavnički smjer\nmagistar/magistra primarnog obrazovanja sa završenim programom plesač edukacijskog smjera\nmagistar/magistra primarnog obrazovanja sa završenim programom plesač suvremenog plesa do šk.god.2008./2009.\n\n12) anatomija. mijenja se\nprvostupnik fizioterapije\nmagistar/spec.fizioterapije\ndoktor medicine\nmagistar biologije\n\n31)scenska praksa: mijenja se\nsveučilišni prvostupnik suvremenog plesa sa profesionalnom plesačkom/koreografskom praksom\nplesač suvremenog plesa sa profesionalnom plesačkom/koreografskom praksom\nplesač edukacijskog smjera sa profesionalnom plesačkom/koreografskom praksom \nscenski plesač sa profesionalnom plesačkom/koreografskom praksom\n\n33) funkcionalna tjelesna tehnika : briše se, navedeno pod broj 11) za osnovne škole\n\n35) metodika : prepisati uvjete pod broj 10) metodika suvremenog odgojnog plesa\n\n36) ritmika i glazba : prepisati uvjete po broj 13) za osnovne škole","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1146,"Rudolf Scitovski","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Potpuno treba promijeniti odrednicu uz predmet Socijalna psihologija i marketing jer je navedeno da tu nastavu može predavati magistar edukacije psihologije, a u Integriranom popisu akademskih naziva i kratica iz 2015. godine nije naveden takav naziv, odnosno nijedan studij psihologije u RH ne dodjeljuje takvo zvanje svojim diplomantima. Stoga i na tom mjestu treba navesti \"diplomirani psiholog, magistar/magistra psihologije, profesor psihologije\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1147,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Program: Modni stilist\n• Akademske nazive za predmet Računalstvo potrebno je dopuniti s: profesor matematike i informatike, diplomirani inženjer matematike (smjerovi: Matematička statistika i računarstvo/informatika, Računarstvo, Primijenjena matematika i računarstvo/informatika), magistar/magistra edukacije matematike i informatike, magistar/magistra računarstva i matematike, profesor fizike i informatike, profesor fizike i tehnike s informatikom, magistar/magistra fizike i informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1148,"Sylwia Nasilowska - Blažok","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Za predmet socijalna psihologija i marketing potrebno je napisati: magistar/magistra psihologije i diplomirani psiholog","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1149,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Za predmet računalstvo primjereno je ugraditi sve profile koji inače izvode nastavu računalstva i informatike, poput: diplomiranih inženjera/magistara elektrotehnike i računalstva, magistara edukacije informatike i tehnike, politehnike i informatike, profesora PTO-a/politehnike, profesora i magistara informatike, profesora matematike i informatike i sl.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1150,"MIRNA VITKOVIĆ","Članak 9.,\nProgram: modni stilist","Za računalstvo je potrebno dodati profesor/magistar edukacije informatike.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1151,"NATAŠA KLETEČKI","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","ZSV biologije Zagrebačke županije:\nBeljak Lovorka, Bošnjak Petra , Grgas  Vladimira, Kelava Marija, Kletečki Nataša, Kupina Ramljak Andreja, Martinček \nValentina, Mihaljević Ivka, Mezga Tamara, Pavlić Držanić Zlatka, Sedlar Marija,  Rajšel Branimir,  Topolnjak Ana, Turk Daliborka, Vlahović Diana.\nSmatramo kako bi se uz predmet anatomija u plesnim školama trebalo dodati: prof. biologije i kemije, dipl.ing. biologije tj. svi smjerovi koji su odslušali anatomiju čovjeka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1152,"Josip Vrbanec","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani,\nU tekstu Nacrta o odgovarajućoj vrsti učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, članak 9. u dijelu koji se odnosi na osnovne i srednje glazbene škole kao osnovno treba:\n• uskladiti nazivlje do sada priznatih akademskih titula i koje se sada stječu završetkom preddiplomskog i diplomskog studija na visokoškolskim glazbenim ustanovama i to primijeniti na sve programe;\n• s posebnom pažnjom usporediti nastavne studije – listu predmeta sa brojem sati nastave po semestrima, odnosno nastavne planove i programe, posebno programe Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija na svim visokoškolskim glazbenim ustanovama u Republici Hrvatskoj i na osnovu toga odrediti kompetentnost predavanja određenih nastavnih predmeta u glazbenim školama. Naime kod teoretičara ima najviše prijepora tko sve može predavati određeni nastavni predmet npr. solfeggio, teorija glazbe, dirigiranje, čitanje i sviranje partitura, skupno muziciranje itd.;\n• nisu predviđeni nastavnici općeobrazovnih predmeta za one učenike koji ostvaruju cjelovito obrazovanje u glazbenoj školi (muzički razred). Isto se odnosi i na plesne škole;\n• nisu predviđeni stručni suradnici knjižničari i psiholozi u glazbenim ustanovama.\n\nPrijedlozi:\nKorepeticija pod točkom 22) osnovnoj i točkom 33) u srednjoj glazbenoj školi:\n• magistar muzike klavira; profesor klavira; akademski muzičar klavirist; diplomirani muzičar klavirist  i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij klavira;\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, uz uvjet da ima završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške  kompetencije).\n\nU Nacrtu je predloženo da korepeticiju  mogu raditi i orguljaši, a u javnoj raspravi ima prijedloga da to mogu raditi i čembalisti. Smatramo da navedeni za to nemaju dovoljno kompetencija.\nObrazloženje:\nOrguljaši i čembalisti već tijekom srednjoškolskog obrazovanja  nastavu klavira imaju u smanjenom obimu (kao teoretičari). Na visokoškolskoj ustanovi čembalisti nemaju nastavu klavira, a orguljaši imaju osjetno manju satnicu u odnosu na glavni predmet klavir (vidjeti nastavne planove i programe za srednje škole i nastavne studije – listu predmeta u visokoškolskim glazbenim ustanovama). \n\nSkupno muziciranje pod točkom 21) za osnovnu glazbenu školu (Zbor, orkestar ili komorna glazba) i pod točkom 31) za srednju glazbenu školu Skupno muziciranje (Zbor, orkestar ili komorna glazba), odvojiti skupine skupnog muziciranja (posebno zbor, posebno orkestri i posebno komorna glazba):\nZBOR \n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\n• magistar muzike pjevač, profesor solo pjevanja; akademski muzičar solo pjevanja i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij pjevanja;\nORKESTAR GUDAČKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja;\n• magistar muzike violinist, violist, violončelist, kontrabasist; profesor violine, viole, violončela; kontrabasa i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gudačkih glazbala;\nORKESTAR PUHAČKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike flautist, oboist, klarinetist, saksofonist; fagotist; kornist; trubač; trombonist; tubist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij puhačkih glazbala;\nORKESTAR SIMFONIJSKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike violinist, violist, violončelist, kontrabasist; profesor violine, viole, violončela; kontrabasa i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gudačkih glazbala;\n• magistar muzike flautist, oboist, klarinetist, saksofonist; fagotist; kornist; trubač; trombonist; tubist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij puhačkih glazbala;\nORKESTAR HARMONIKAŠKI\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar harmonike; profesor harmonike i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij harmonike;\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\nORKESTAR GITARA\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike gitarist, prof. gitare; akademski muzičar gitarist i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij gitare;\nORKESTAR TAMBURAŠKI I MANDOLINE\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar muzike teorije glazbe; prof. teorijskih glazbenih predmeta i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij teorije glazbe;\n• magistar muzike kompozitor; prof. kompozicije i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij kompozicije, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije);\n• magistar glazbene pedagogije; magistar glazbene kulture; profesor glazbene kulture i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij glazbene pedagogije;\n\nKOMORNA GLAZBA\n• magistar muzike dirigent; diplomirani dirigent; akademski muzičar dirigent i ostala nazivlja vezanih za završen diplomski studij dirigiranja;\nOvisno o sastavu komornog ansambla za: \n• gudački ansambl nastavnik gudačkog (glazbala magistar muzike, profesor, akademski muzičar i sl. kao kod Gudačkog orkestra); \n• puhački ansambl nastavnik puhačkog glazbala (magistar muzike, profesor, akademski muzičar i sl. kao kod Puhačkog orkestra); \n• klavirski duo, četveroručno, šesteroručno, osmeroručno, magistar muzike klavira, profesor klavira, akademski muzičar klavirist i sl.; \n• gitarski ansambl magistar muzike gitarist, profesor gitare, akademski muzičar gitarist i sl.;kao kod Gitarskog orkestra \n• harmonikaški ansambl magistar muzike harmonikaš, profesor harmonike, akademski muzičar harmonikaš i sl.; kao kod Harmonikaškog orkestra\n• tamburaški ili mandolinski ansambl magistar glazbene pedagogije, teorije glazbe, i sl. sa završenom srednjom školom tambura ili mandoline; kao kod Tamburaškog i Mandolinističkog orkestra \n\nGRADNJA I RESTAURACIJA GLAZBALA\nSkupinu nastavnih predmeta pod točkama 34) Uvod u gradnju glazbala; 35) Gradnja glazbala; 36) Poznavanje materijala i tehnologija obrade; 37) Popravak glazbala i 38) Akustika glazbala\n• magistar muzike, profesor, akademski muzičar, diplomirani glazbenik i sl. (Violina; Viola; Violončelo; Kontrabas; Gitara);\n• magistar; profesor sa završenim programima  Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija; \nuz uvjet da ima završeno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške  kompetencije) i da je u srednjoškolskom obrazovanju stekao zvanje/zanimanje, graditelj i restaurator glazbala.\nObrazloženje:\nPredložena stručna sprema nastavnika koji održavaju nastavu Graditeljima i restauratorima drvenih žičanih glazbala je zbog toga je za to zvanje u Republici Hrvatskoj nema visokoškolskog obrazovanja.\n\n\nU nacrtu nisu predviđeni\nSTRUČNI SURADNICI\nKnjižničar\n• magistar muzikologije; magistar teorije glazbe; magistar muzike kompozicije; magistar muzike dirigent; magistar glazbene pedagogije i ostale inačice sa završenim programima Kompozicija, Teorija glazbe, Muzikologija, Dirigiranje i Glazbena pedagogija, sa završenim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoške  kompetencije) i uz obvezno polaganje stručnog ispita iz knjižničarstva\nObrazloženje:\nKnjižničar u glazbenim školama obvezno mora imati visoko glazbeno obrazovanje  zbog toga jer u ovoj specijalnoj knjižnici uz knjižnu građu (knjige o glazbi), postoji i druga građa nototeka, fonoteka i zbirka glazbala, za koju on vodi kompletnu skrb.\n    \n\nPsiholog/Pedagog\n• stručnu spremu psihologa/pedagoga predvidjeti kao u gimnazijama\n\n\nOPĆEOBRAZOVNI PREDMETI za učenike koji cjelovito obrazovanje ostvaruju u glazbenim ili plesnim školama \nobvezni predmeti su:\nHrvatski jezik; Engleski ili Njemački jezik;Talijanski jezik; Latinski jezik; Likovna umjetnost; Psihologija; Filozofija; Povijest; Geografija;  Etika / Vjeronauk; Informatička pismenost; Matematika; Tjelesna i zdravstvena kultura\nIzborni predmeti su:\nBiologija; Kemija; Fizika; Sociologija i sa dodatnim satima Hrvatski jezik i Matematika\n• stručnu spremu nastavnika predvidjeti kao u gimnazijama\n\n\nSrdačno\nJosip Vrbanec, prof.\nRavnatelj Glazbene škole Pavla Markovca","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1153,"Hrvatsko muzikološko društvo","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole",{"$cut":{"chars":22416,"head":"Članak 9. Osnovne plesne škole:\n\n8) Glazbena kultura/Solfeggio u osnovnim plesnim školama: \nMuzikolozi su izuzeti iako imaju kompetencije za izvođenje nastave solfeggia stečene u okviru pedagoškoga modula. Prijedlog je da se uvrste kao alternativa (točka b). Ostalo sukladno zahtjevima za Solfeggio u glazbenim školama.\n\n9. 8. Glazbena kultura/Solfeggio u osnovnim plesnim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nglazbeni pedagozi mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nmuzikolozi\n mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\n\n12) Glazbena umjetnost u osnovnoj plesnoj školi prema programu Ane Maletić: (u važećem nastavnom planu naziv je predmeta Glazbena umjetnost, a u programu Glazbena kultura). Program je sličan t. 9. 8 i s time valja uskladiti tražene kompetencije.\n\n9. 12. Glazbena kultura (umjetnost) u osnovnim školama suvremenog plesa prema programu Ane Maletić\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nglazbeni pedagozi mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nmuzikolozi\n mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\n\n13) Ritmika i glazba: analogno prethodnomu (t. 9.12)\n\n9. 13. Ritmika i glazba u osnovnim školama suvremenog plesa \na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nglazbeni pedagozi mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nmuzikolozi\n mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\n\n\nČlanak 9. Osnovne glazbene škole:\n\n1) Solfeggio: predvidjeti sudjelovanje muzikologa  u izvođenju nastave (kao što je predviđeno i trenutno važećim Pravilnikom) s obzirom na to da prilikom stjecanja pedagoških kompetencija usvajaju potrebna znanja i vještine.\n\n9. 1. Solfeggio u osnovnim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori mag. muzike (kompozitor) s položenim ped"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1154,"Hrvatsko muzikološko društvo","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Navodimo sažetak rasprave sa sjednice Hrvatskog muzikološkog društva - Pedagoške sekcije na kojoj se diskutiralo o otvorenim pitanjima, mogućim ishodima ovakvog Nacrta u kojem se smo uočili brojne nepravilnosti, kako tehničke tako i stručne prirode te se definiralo smjer daljnjega djelovanja:\n1) potrebno je precizno navesti sve službene akademske nazive koji su se do sada mogli steći na području RH kako nitko s punopravnom stručnom spremom ne bi imao poteškoća pri zapošljavanju \n2) akademske nazive bilo bi dobro navoditi u istom odjeljku umjesto bespotrebnog ponavljanja odjeljaka radi bolje transparentnosti dokumenta\n3) potrebno je iz Nacrta izuzeti nejasne, netočne i općenite kratice akademskih naslova bez navoda struke (magistar muzike/magistra muzike, magistar mus.) kojima su u jednome razdoblju bili obuhvaćeni svi obrazovni profili na Muzičkoj akademiji u Zagrebu pa se njihovim navođenjem ne određuje kompetencija nastavnika i uvodi dodatna zbrka u dokument\n4) potrebno je uskladiti Nacrt Prijedloga sa stvarnim kompetencijama koje muzikolozi stječu programom studijske grupe te uzimati u obzir i izborne i fakultativne obrazovne module koji se upisuju u dopunsku ispravu o diplomi, a koji osposobljavaju kandidate za izvođenje pojedinih nastavnih predmeta (osim kandidata muzikološke struke revidirali smo i uskladili akademske nazive svih ostalih struka koje sudjeluju u izvođenju nastave) \n5) osim za općeobrazovne osnovne škole, predlažemo da se i za nastavne predmete u umjetničkim školama primijeni stupnjevanje po uzoru na čl. 105, st. 6, t. a, b i c Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama tako da poslove učitelja i nastavnika predmetne nastave u općeobrazovnim i umjetničkim osnovnim i srednjim školama može obavljati osoba koja je završila:\na) studijski program nastavničkog smjera odgovarajućeg predmeta ili grupe predmeta na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija \nb) drugi studijski program odgovarajuće vrste na razini diplomskog sveučilišnog studija ili integriranog preddiplomskog i diplomskog sveučilišnog studija te stekla potrebne pedagoške kompetencije (najmanje 55 ECTS-a), ako se ne javi osoba iz točke a) ovoga stavka\nc) odgovarajući preddiplomski ili diplomski stručni ili sveučilišni studij (najmanje 180 ECTS-a) te stekla potrebne pedagoške kompetencije (najmanje 55 ECTS-a), ako se ne javi osoba iz točke a) ili b) ovoga stavka,\njer su predloženim Nacrtom nažalost izjednačeni stručnjaci posve različitih kompetencija, djelomično neprimjerenih naravi pojedinih nastavnih predmeta. Usto je nužno uključiti i kompetencije stečene polaganjem izbornih modula (npr. Vođenje ansambla) i drugih izbornih kolegija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1155,"Alla Čorak","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, \niako su kolege već naveli dovoljno argumenata u korist diplomiranih crkvenih glazbenika - profesora crkvene glazbe, smatram nužnim spomenuti vlastiti primjer - u Školi za klasični balet radim već šestu godinu, tijekom kojih niti jedan jedini put moja kompetencija i obrazovanje nisu dovedeni u pitanje. Sramotno je i nedopustivo da nas se jednim potezom briše sa obrazovne scene, sramotno je što se KBF s ICG-om u prvom redu minimalno zalažu za svoje diplomante i što institucije u kojima već radimo tako malo drže do djelatnika kojima su sve do jučer bili jako zadovoljni (konkretno, u Školi za klasični balet smo bile dvije diplomirane crkvene glazbenice, druga kolegica je radila barem petnaestak godina, također uz same pohvale). Broj korepetitora zaposlenih u Školi je ograničen i rijetko dolazi do potrebe za novima, tako da, sukladno s time, navala diplomanata ICG-a zanemariva. Kolege s Glazbene Akademije nemaju razloga da se osjećaju ugroženo jer postoje dva olakotna procesa koja će eliminirati bilokakvu inkompetentnost - poznati su kao \"audicija\" i \"probni rok\". \nIz moje perspektive, jedina stručnost i predanost svom poslu koja se ovim nacrtom dovodi u pitanje je ona njegovih autora. \nSrdačan pozdrav svima, osobito svim diplomiranim (!) crkvenim glazbenicima, ma gdje god bili.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1156,"Osnovna umjetnička škola Matka Brajše Rašana","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole",{"$cut":{"chars":19717,"head":"Poštovani,\nobzirom da nam je svima cilj da u svim nastavničkim zanimanjima imamo što obrazovaniji kadar, željeli bismo da ovaj Pravilnik zaista pruži mogućnost zapošljavanja osobama sa završenim adekvatnim studijima za navedena radna mjesta. Smatramo da stručna sprema treba biti navedena redoslijedom kompetencija po principu primarne vrste obrazovanja za određeni predmet, a potom navesti i ostale odgovarajuće vrste obrazovanja. \nPotrebno je izostaviti općeniti naziv magistar muzike jer obuhvaća sva zvanja koja se mogu steći na Muzičkoj akademiji, što otvara mogućnost rada nestručnog kadra. Budući da je prema postojećim zakonskim propisima poslodavac dužan zaposleniku na neodređeno nepuno radno vrijeme ponuditi nadopunu satnice, stručna sprema propisana na ovaj način, otvara mogućnost da, na primjer, profesor flaute izvodi nastavu solfeggia i sl.\n\n \nČLANAK 5.\n23) GLAZBENA KULTURA\n1. Magistar glazbene pedagogije - Profesor glazbene kulture\n2. Magistar muzikologije - Diplomirani muzikolog\n3. Magistar glazbene teorije - Profesor teorijskih glazbenih predmeta\n4. Magistar muzike (kompozitor) – Akademski muzičar kompozitor\n5. Magistar muzike (dirigent) – Akademski muzičar dirigent\n6. Magistar crkvene glazbe\n\nOBRAZLOŽENJE: \nObzirom da na područje RH ima dovoljno kadra sa završenim adekvatnim studijima potrebnim za predavanje predmeta Glazbena kultura, smatramo da učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom glazbena kultura treba izostaviti jer se njihovo znanje ne može mjeriti s ostalim gore navedenim studijima.\n\nČLANAK 6.\n8) GLAZBENA UMJETNOST\n1. Magistar muzikologije - Diplomirani muzikolog \n2. Magistar glazbene pedagogije - Profesor glazbene kulture\n3. Magistar glazbene teorije - Profesor teorijskih glazbenih predmeta\n4. Magistar muzike (kompozitor) – Akademski muzičar kompozitor\n5. Magistar muzike (dirigent) – Akademski muzičar dirigent\n\n\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n2) POVIJESNI PLESOVI\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n3) KARAKTERNI PLESOVI \n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n\n4) OSNOVE KLASIČNOG BALETA \n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoški smjer\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\n5) RITMIKA\n1. Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa \n2. Plesač edukacijskog smjera\n3. Plesač suvremenog plesa s položenom metodikom\n4. Scenski plesač s položenom metodikom\n5. Plesač suvremenog plesa s umjetničkom plesnom scenskom praksom ili završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera, koji je stekao kompetencije za izvođenje nastavnih sadržaja predviđenih Nastavnim programom\n6) PLES \n1. Sveučilišni prvostupnik edukacije suvremenog plesa \n2. Plesač suvremenog plesa s pol"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1157,"Stipe Marinić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, nacrt pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu sadrži određene manjkavosti na koje je potrebno skrenuti Vašu pozornost.\nKonkretno mislim na Članak 9. koji se odnosi na glazbene i plesne škole, preciznije predmet viole i violine u osnovnim glazbenim školama.\nMišljenja sam, vjerujem i velika većina kolega violinista i violista, da je nepravedno izostaviti kolege, profesore viole da mogu podučavati predmet violine u osnovnim glazbenim školama i obrnuto. Postoji niz primjera koji potvrđuju uspješno funkcioniranje već postojećeg modela u različitim dijelovima RH. Zašto mijenjati jako dobro uhodani sistem koji ujedno daje odlične rezultate?\n\nSrdačan pozdrav,\nStipe Marinić, OGŠ Jakova Gotovca, Sinj","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1158,"Ana Zlatunić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, kao i ostali kolege diplomirani crkveni glazbenici – profesori crkvene glazbe, smatram da smo nepravedno i, iskreno se nadam, slučajno i nenamjerno izostavljeni iz popisa predavača u osnovnim i srednjim općeobrazovnim školama te osnovnim i srednjim glazbenim školama. Temeljem popisa položenih predmeta smatram da imamo itekako dobre kompetencije za rad u navedenim institucijama. S nadom u pozitivan ishod, srdačno Vas pozdravljam!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1159,"Ana Popović","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani,\nPonoviti ću upozorenja kolega: potrebno je u pravilniku točno navesti i upisati nazive za pojedinu struku, te dodati one koji nedostaju. Problem \"težih\" i \"lakših\" studijskih programa, kao i statusa osoba koje su završile Institut za crkveni glazbu postoji, ali ovo nije mjesto za raspravu o tome. Svaki studij ima svoj kurikulum (kojeg je odobrila struka i država) u kojem piše koje se kompetencije njime stječu; ako to nije točno onda treba mijenjati kurikulum studija.\n\nU gornjem tekstu (Čl. 5 27)4. i Čl. 8 4)) navedena je predviđena stručna sprema za školske knjižničare u osnovnim i srednjim školama. Glazbene i plesne škole također imaju stručnu službu, pa tako i knjižničare - mišljenja sam da bi trebalo za stručnog suradnika knjižničara u tim škola trebalo propisati stručnu spremu muzikologa (u svim varijantama nazivlja) jer su oni školovani i kompetentni za rad u takvim knjižnicama.\nSlažem se s prijedlozima \"fusNOTE\":\nU osnovnoj plesnoj školi muzikolozi bi trebali biti kompetentni za sljedeće predmete:\n8) glazbena kultura/ solff\n12) glazbena umjetnost\n13) ritmika i glazba\nU osnovnoj glazbenoj školi muzikolozi bi trebali biti kompetentni za sljedeće predmete:\n1) solfeggio\n2) teorija glazbe\nU srednjoj plesnoj školi muzikolozi bi trebali biti kompetentni za sljedeće predmete:\n13) glazbena umjetnost\n19) narodni napjevi\n22) povijest glazbe i plesa (bezuvjetno)\n24) solfeggio s osnovama ritma\n36) ritmika i glazba\nU srednjoj glazbenoj školi:\n5) povijest glazbe\n6) glazbeni oblici\n\nOsim toga, budući da su naši studijski programi otvorenog tipa, te je moguće da netko od kolega glazbenika završio neke module koji mu daju kompetencije za predavanje drugih predmeta, predložila bih da se za sve teoretske predmete doda odredba da je moguće da ih (u nedostatku traženog kadra) predaje osoba koja je zadovoljila na provjeri vještina - slično onome kako piše pod 16) trombon : diplomirani glazbenik (limeno puhaće glazbalo), uz uvjet da svira i trombon - provjera vještine sviranja trombona obvezna.\nSa štovanjem:\nAna Popović, prof.\nGlazbena škola u Varaždinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1160,"Klub studenata muzikologije \"fusNota\"","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani,\npredlažemo da se, osim za općeobrazovne osnovne škole, i za nastavne predmete u umjetničkim školama primijeni stupnjevanje po uzoru na čl. 105, st. 6, t. a, b i c Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama jer su predloženim Nacrtom nažalost izjednačeni stručnjaci posve različitih kompetencija, djelomično neprimjerenih naravi pojedinih nastavnih predmeta. Usto smatramo nužnim uključivanje i kompetencija stečenih polaganjem izbornih modula (npr. Vođenje ansambla) i drugih izbornih kolegija tijekom studija. U tom se smislu slažemo sa stupnjevanjem koje je ranije iznijela Sanja Kiš Žuvela.\n\nNadalje, smatramo da su u Nacrtu Pravilnika kod pojedinih predmeta muzikolozi – mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije – (u nastavku teksta: muzikolozi) nisu navedeni, a prema programu studija stječu kompetencije za izvođenje nastave tih predmeta. U nastavku donosimo primjedbe vezene uz pojedine sporne točke Članka 9. Nacrta Pravilnika:\n\nČlanak 9. Osnovne plesne škole:\n\n8) Glazbena kultura/Solfeggio u osnovnim plesnim školama: \nMuzikolozi su u Nacrtu Pravilnika izuzeti iako imaju kompetencije za izvođenje nastave solfeggia stečene u okviru pedagoškoga modula. Prijedlog je da se uvrste kao alternativa (točka b unutar stupnjevanja). Ostalo sukladno zahtjevima za Solfeggio u glazbenim školama.\n\n12) Glazbena umjetnost u osnovnoj plesnoj školi prema programu Ane Maletić: (u važećem nastavnom planu naziv je predmeta Glazbena umjetnost, a u programu Glazbena kultura). Program je sličan t. 9. 8 i s time valja uskladiti tražene kompetencije.\n\n13) Ritmika i glazba: analogno prethodnomu (t. 9.12).\n\n\nČlanak 9. Osnovne glazbene škole:\n \n1) Solfeggio: potrebno je predvidjeti sudjelovanje muzikologa u izvođenju nastave (kao što je predviđeno i trenutno važećim Pravilnikom) s obzirom na to da prilikom stjecanja pedagoških kompetencija usvajaju potrebna znanja i vještine.\n\n2) Teorija glazbe: obrazloženje sukladno prethodnomu.\n\n21) Skupno muziciranje: potrebno je posebno tretirati kompetencije za ravnanje zborom i orkestrom te vođenje komornog ansambla. Mišljenja smo da muzikolozi s položenim modulom Vođenje ansambla mogu kvalitetno voditi školski vokalni ansambl (Zbor).\n\n\nČlanak 9. Srednje plesne škole:\n\n13) Glazbena umjetnost: s obzirom na nastavni program predmeta, smatramo da u nedostatku primarnoga nastavnog kadra muzikolozi sa stečenim pedagoškim kompetencijama mogu kvalitetno izvoditi nastavu ovoga predmeta.\n\n19) Narodni napjevi: s obzirom na to da su etnomuzikološki sadržaji jedna od temeljnih kompetencija svakoga muzikologa, treba ukinuti odredbu o potrebnim posebnim „uvjetima utvrđenim nastavnim planom ili programom“ te muzikolozima dati prioritet u izvođenju ovoga nastavnog predmeta.\n\n22) Povijest glazbe i plesa: s obzirom na to da su povijest glazbe i plesa temeljne kompetencije svakoga muzikologa, treba ukinuti odredbu o potrebnim posebnim „uvjetima utvrđenim nastavnim planom ili programom“ te muzikolozima dati prioritet u izvođenju ovoga nastavnog predmeta.\n\n23) Glazbeni i plesni folklor: s obzirom na to da su muzikolozi jedina struka predviđena za izvođenje ovoga predmeta, nije jasno odakle umjetno stvorena razlika između nekadašnjeg akademskog naziva (dipl. muzikolog) za koji se traže posebni uvjeti i trenutno važećega (mag. muzikologije) za koji nisu predviđeni nikakvi posebni uvjeti, što je u izravnom nesuglasju sa Zakonom o akademskim i stručnim nazivima te akademskom stupnju, NN 107/07 i 118/12. Udio sadržaja glazbenoga i plesnoga folklora u predbolonjskim i bolonjskim programima istovjetan je. Stoga treba ukinuti odredbu o potrebnim posebnim „uvjetima utvrđenim nastavnim planom ili programom“ i predvidjeti sve akademske nazive muzikologa: \nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\n\n24) Solfeggio s osnovama ritma: kao i za ostale nastavne predmete naziva Solfeggio predlažemo predvidjeti sudjelovanje muzikologa u izvođenju nastave s obzirom na to da prilikom stjecanja pedagoških kompetencija usvajaju potrebna znanja i vještine.\n\n36) Ritmika i glazba: kao i u t. 22, predlažemo predvidjeti sudjelovanje muzikologa u izvođenju nastave s obzirom na to da prilikom stjecanja pedagoških kompetencija usvajaju potrebna znanja i vještine.\n\n\nČlanak 9.  Srednje glazbene škole:\n\nValja izbaciti nepostojeći predmet 1) Glazbena umjetnost!\n\n3) Harmonija: s obzirom na to da studenti muzikologije nastavu harmonije slušaju zajedno sa studentima teorije glazbe, predlažemo da se onima koji su položili  kolegije Harmonija A1 i Harmonija A2 te Harmonija na klaviru A1 i Harmonija na klaviru A2 omogući predavanje ovoga nastavnog predmeta. Isto tako, valja dodati dirigente koji cjelokupan sadržaj predmeta Harmonija i Harmonija na klaviru tijekom studija svladavaju zajedno s teoretičarima i kompozitorima.\n\n5) Povijest glazbe: potrebno je navesti sve akademske nazive muzikologa: \nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije.\n\n6) Glazbeni oblici: slažemo se s prijedlogom stručne spreme, no potrebno je navesti točne akademske nazive.\n\n7) Čitanje i sviranje partitura: mišljenja smo da predmet u nedostatku primarnoga kadra mogu izvoditi i muzikolozi s položenim kolegijem Sviranje partitura te modulom Vođenje ansambla.\n\n8) Dirigiranje: mišljenja smo da predmet u nedostatku primarnoga kadra mogu izvoditi i muzikolozi s položenim modulom Vođenje ansambla.\n\n31) Skupno muziciranje: predlažemo razdvajanje kompetencija za vođenje zbora, orkestra i komorne glazbe te mogućnost sudjelovanja muzikologa s položenim modulom Vođenje ansambla u izvođenju nastavnog predmeta Zbor.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1161,"Ana Drobac","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani,\novim putem htjela bih se osvrnuti na Vaš prijedlog Pravilnika Članak 9. Glazbene i plesne škole točnije instrument VIOLA koji ste stavili na 23.mjesto, a ne u grupu gudačkih instrumenata ( nakon violine/ prije violoncella ). Nadalje,u prijedlogu Pravilnika za violu u OŠ navedena su zvanja magistar/magistra muzike (violinist, violist), dok je za violinu u OŠ navedeno samo magistar/magistra muzike (violinist) točnije  izostavljeno je  magistar/magistra muzike violist.Predlažem da u oba slučaja mogu predavati magistar/magistra muzike (violinist, violist) kao što je bilo i do sada.Ujedno Vas molim da se osvrnete na komentar Andree H.Bratković,prof. koja Vam je sve konstruktivno objasnila. S poštovanjem,\n                                                                                                                        Ana Drobac,prof..\n                                                                                                                       Glazbena škola Josipa Hatzea,Split","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1162,"Silvija Valand","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, smatram da se u članku 9. koji se odnosi na osnovne glazbene škole za predmet klavir treba brisati diplomirani orguljaš i mag. muzike čembalist, naravno i opći naziv mag. muzike. Riječ je o 3 potpuno različita instrumenta, s različitim tehnikama sviranja, koji studij upisuju i bez završene srednje škole iz predmeta klavir. Na studiju se rade potpuno različita stilska razdoblja, i veći fokus im je na teorijskim predmetima nego na nastavi klavira. Nakon završetka studija kompetentniji su nastavnika predmeta harmonija, nego za klavir.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1163,"Andrea Halužan-Bratković","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Uvidom u Prijedlog Pravilnika, konkretno za predmet VIOLA u osnovnoj glazbenoj školi (koji je naveden posljednji od svih, redni br 23), a ne u grupi gudačkih instrumenata), uočila sam da magistar/magistra muzike-violina, ostalo nazivlje nije navedeno, ravnopravno može podučavati violu u osnovnoj glazbenoj školi, a prof. ili mag.viole nije naveden da može podučavati violinu u OGŠ. To je loše iz nekoliko razloga: \n1. mala djeca najčešće ne poznaju violu\n2. maloj je djeci ponekad, ovisno o djetetu, lakše početi na violini, a zatim prijeći na violu\n3. viola i violina su vrlo srodni instrumenti i nastavnik viole je kompetentan podučavati i violinu u OGŠ\n4. predmet  metodike studenti violine i viole na MA slušaju zajedno\n5. od djece upisane na violinu u klasi nast. viole \"regrutiramo\" buduće violiste\n\nOvo su neki od razloga za koje smatram da opravdavaju da prof. ili mag. viole ima pravo podučavati violinu u OGŠ, a to potkrepljujem vlastitim primjerom. Radim u GU \"Elly Bašić\" već blizu 30 god. i uvijek sam imala nekoliko učenika na violini, od kojih su mnogi ostvarili dobre rezultate. Mnogi su prešli na violu. Program \"malih viola\" u OGŠ postoji već desetak godina, a nastao je na inicijativu prof. Milana Čunka s MA u Zagrebu. Program je do sada dao dobre rezultate, spriječio je negativnu selekciju i podigao kvalitetu sviranja kod učenika viole. \nNažalost, znakovito je da se viola još uvijek nalazi na posljednjem, 23. mjestu\n\nS poštovanjem,\n                          Andrea H. Bratković, prof.\n                          GU \"Elly Bašić\", Zagreb","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1164,"Petra Zidaric Györek","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","U prijedlogu također nedostaje uvrštavanje u pravilnik ravnopravne inozemne kvalifikacije koje su priznate od nadležnog ministarstva tj. Agencije za visoko obrazovanje, to se odnosi na kolege koje su vlastite kompetencije stjecali u inozemstvu. Stvarne kompetencije stječene tokom studija moraju biti primarno mjerilo kreiranja pravilnika ovakvog sadržaja. Stoga, model koji je navela gospođa Žuvela Kiš (da ne ponavljam ono što je napisala) jest zaista jedan kvalitetan model  za područja koja je navela.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1165,"Viktor Brezak","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, smatram da diplomirani crkveni glazbenik- profesor crkvene glazbe na temelju položenih predmeta tokom studija ima sve kompetencije da predaje\n-glazbenu kulturu u osnovnoj školi i zborsko pjevanje;\n-glazbenu kulturu u srednjim školama i gimnazijama;\n-solfeggio u osnovnoj glazbenoj školi;\n-teoriju glazbe u osnovnoj glazbenoj školi;\n-zborno pjevanje u osnovnoj glazbenoj školi;\n\nPodržavam sve napore, napose onih koji su diplomirali na Institutu za crkvenu glazbu u \"predbolonjskom razdoblju\", da se to unese u Pravilnik.\nSrdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1166,"SANJA KIŠ ŽUVELA","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Predlažem da se korigiraju netočno navedeni akademski nazivi, kao i da se izbace nepotpuni (mag. muzike bez specifikacije završenoga studija). Potrebno je uključiti i nove akademske nazive te priznati sve kompetencije sadržane u položenim dopunskim modulima (npr. Vođenje ansambla, Pedagoški modul i dr.), kao i izborne sadržaje, a o kojima svjedoči dopunska isprava o studiju.\nPrava na zapošljavanje potrebno je uskladiti sa stvarnim kompetencijama koje studenti stječu tijekom studija te nastojati ne ukidati (još uvijek) važećim pravilnikom stečena prava (npr. muzikologa u osnovnim glazbenim ili crkvenih glazbenika u općeobrazovnim školama).\nKonačno, ne mogu svi obrazovni profili nastavnika imati jednaka prava na izvođenje pojedinih nastavnih predmeta jer ni njihove kompetencije nisu jednake. Predlažem uvođenje stupnjevanja prava na zasnivanje radnoga odnosa po uzoru na čl. 105, st. 6, t. a, b i c Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama sukladno stvarnim kompetencijama pojedinih obrazovnih profila (stvarne se kompetencije, među inime, daju iščitati iz oznaka za pojedine akademske kolegije pa tako kadrovi s položenom npr. A1 i A2 razinom kolegija Harmonija moraju imati veća prava od onih koji su polagali Harmoniju C1 i C2).\nPredmetno područje Skupno muziciranje obuhvaća tri različita nastavna predmeta - Zbor, Orkestar i Komorna glazba - koji imaju odvojene nastavne planove i programe, a kompetencije za izvođenje nastave uvelike se razlikuju. Predlažem odvajanje tih predmeta u Pravilniku, kao i zasebno definiranje kompetencija..\n\nPrijedlog po pojedinačnim nastavnim  predmetima:\n\n9. 8. Glazbena kultura/Solfeggio u osnovnim plesnim školama; 9. 12. Glazbena kultura (umjetnost) u osnovnim školama suvremenog plesa prema programu Ane Maletić; 9. 13. Glazba u predmetu Ritmika i glazba u osnovnim školama suvremenog plesa; 9. 24. Solfeggio s osnovama ritma u srednjim plesnim školama; 9. 36. Glazba u predmetu Ritmika i glazba u srednjim plesnim školama; \na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\ncrkveni glazbenici: mag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenik \n\n\n9. 1. Solfeggio u osnovnim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari:  mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točaka a) ili b)\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\ncrkv. glazbenici: mag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenik\n\n\n9. 1. Teorija glazbe u osnovnim glazbenim školama\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\ncrkv. glazbenici: mag. crkvene glazbe; dipl. crkveni glazbenici\n\n\n9. 21. Skupno muziciranje u osnovnim glazbenim školama - ZBOR i 9. 31. Skupno muziciranje u srednjim glazbenim školama - ZBOR\na) prednost pri zapošljavanju:\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) prednost pri zapošljavanju ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točaka a) ili b)\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom i modulom Vođenje ansambla; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\npjevači: mag. muzike (pjevač) s položenim modulom Vođenje ansambla\n\n\n9. 19. Narodni napjevi u srednjim plesnim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a) i b):\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\n\n\n9. 22. Povijest glazbe i plesa u srednjim plesnim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a) i b):\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\n\n\n23) Glazbeni i plesni folklor:\na) prednost pri zapošljavanju: \nmag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a):\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nc) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a) i b):\nglazbeni pedagozi: mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\n\n\n9. 2. Solfeggio u srednjim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti: mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a)\nglazbeni pedagozi:  mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\n\n\n9. 3. Harmonija u srednjim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti:  mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a)\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije - svi isključivo s položenim kolegijima Harmonija A1, Harmonija A2, Harmonija na klaviru A1 i Harmonija na klaviru A2,\n\n\n9. 6. Glazbeni oblici u srednjim glazbenim školama\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti: mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije \n\n\n9. 7. Čitanje i sviranje partitura u srednjim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti: mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a)\nglazbeni pedagozi:  mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije - svi isključivo s položenim kolegijem Sviranje partitura te modulom Vođenje ansambla\n\n\n9. 8. Dirigiranje u srednjim glazbenim školama\na) prednost pri zapošljavanju:\nglazbeni teoretičari: mag. teorije glazbe; mag. muzike (teorija glazbe); mag. glazbene teorije; prof. teorijskih glazbenih predmeta\nkompozitori: mag. muzike (kompozitor) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar kompozitor\ndirigenti: mag. muzike (dirigent) s položenim pedagoškim modulom; akademski muzičar – dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta; diplomirani muzičar dirigent\nb) mogu se zaposliti ako se na natječaj ne jave osobe iz točke a)\nglazbeni pedagozi:  mag. glazbene pedagogije; mag. glazbene kulture; mag. muzike (glazbena pedagogija); prof. glazbene kulture; prof. glazbenog odgoja\nmuzikolozi: mag. muzikologije (mag. musicol.) s položenim pedagoškim modulom; dipl. muzikolog i prof. povijesti glazbe; dipl. muzikolog; dipl. muzičar (studij muzikologije); prof. muzikologije - svi isključivo s položenim kolegijem modulom Vođenje ansambla.\n\n\nPrilikom izrade sljedećih regulacijskih dokumenata poput ovoga morale bi se provesti konzultacije s predstavnicima svih zastupljenih struka i pročelnicima nadležnih odjeka na visokim školama prije no što u javnost izađe ovako nesređen dokument za koji se može reći da bi ga teže bilo popraviti negoli napisati novi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1167,"Nikola Kramar","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, nekoliko riječi od osobe koja je aktivni sudionik u odgojno-obrazovnom procesu, polju folklorne pedagogije, nastavnika narodnih plesova. \nU Nacrtu pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja,nastavnika,odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, navedeno je nekoliko spornih točaka, za koje se nadam da će biti dopunjene.\nTrenutno u Hrvatskoj postoje dva kvalificirana nastavnika narodnih plesova koji su položili Pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičku izobrazbu, te s time stekli pravo izvedbe nastave narodnih plesova, kao i srodnih nastavnih predmeta iz polja folklorne umjetnosti. Novo otvoreni Preddiplomski (BA) sveučilišni studiji iz područja plesne umjetnosti nije uvrstio folklor kao jedan od smjerova, kao niti nastavni kolegij, stoga sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije nije kvalificiran za izvođenje nastave u području narodnih plesova i običaja.\n\nČlanak 9 Glazbene i plesne škole\nSrednje plesne škole\n\nČl.9, SPS, broj 7. NARODNI PLESOVI\n\n1. Plesač narodnih plesova sa scenskom praksom u području narodnih plesova \n2. Plesač narodnih plesova\n\nOBRAZLOŽENJE:\nPotrebno je izostaviti sveučilišnog prvostupnika suvremenog plesa i sveučilišnog prvostupnika baletne pedagogije, jer novo otvoreni Preddiplomski (BA) sveučilišni studiji iz područja plesne umjetnosti nije uvrstio folklor kao jedan od smjerova, kao niti nastavni kolegij, stoga sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije nije kvalificiran za izvođenje nastave u području narodnih plesova i običaja. Također, potrebno je izostaviti i plesač narodnih plesova uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom, jer prema važećem nastavnom planu i programu nisu propisani specifični uvjeti.\n\n\nČl.9, SPS broj 12. ANATOMIJA\n1. Doktor/doktorica medicine\n2. Prvostupnik fizioterapije  \n3. Profesor biologije\n\nOBRAZLOŽENJE: \nPrvostupnik fizioterapije  ima potrebne kompetencije za izvođenje nastave iz područja anatomije lokomotornog  sustava, ozljeda i njihove prevencije. Prije otvaranja Preddiplomskog sveučilišnog studija iz područja plesa, veliki broj plesača baleta, suvremenog plesa i narodnih plesova su završavali studij fizioterapije jer se tamo upravo proučava ljudsko tijelo u pokretu. Prema nastavnom programu studija fizioterapije, vidljivo je da su prvostupnici fizoterapije možda upravo i najkvalificiraniji za predavanje nastavnog predmeta anatomije u srednjim plesnim školama.\n\n\nČl.9, SPS, broj 20. OSNOVE KOREOGRAFIJE\n1. plesač narodnih plesova sa scenskom praksom u području narodnih plesova\n2. dodati plesač-koreograf sa scenskim iskustvom na području narodnih plesova i folklorne koreografije\nOBRAZLOŽENJE:\nNastavni predmet Osnove koreografije se izvodi na smjeru plesač narodnih plesova, te je zbog razloga ranije navedenih sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije i sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa potrebno izbaciti, kao i plesač uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom jer istim nije utvrđeno. Folklorna koreografija (etnokoreologija) je zasebna cjelina u okviru koreologije, te je specifična grana nastala u prošlom stoljeću, poznata kao Zagrebačka škola folklorne koreografije. dr.Ivan Ivančan i prof. Zvonimir Ljevaković su postavili točna načela Zagrebačke škole koreografije, koja se razlikuje uvelike od klasične koreografske forme u klasičnom baletu ili suvremenom plesu.\n\n\nČl.9, SPS, broj 21. LIKOVNI FOLKLOR (NARODNE NOŠNJE)\n1. diplomirani etnolog \n2. magistar/magistra etnologije\n3. plesač sa scenskim iskustvom u području narodnih plesova\n\nOBRAZLOŽENJE:\nU nastavnom planu i programu veliki dio zauzima i primjena narodnih nošnji na sceni i njihovo pravilno oblačenje. Smatram da plesač narodnih plesova koji posjeduje scensko iskustvo je sposoban, obučen  i kvalificiran za predavanje predmeta Narodnih nošnji.\n\n\nČl.9, SPS, broj 23. GLAZBENI I PLESNI FOLKLOR\n1. diplomirani etnolog\n2. magistar/magistra etnologije\n3. magistar/magistra muzikologije (isključivo uz specijalizaciju iz područja etnomuzikologije)\n4. plesač narodnih plesova\n\nOBRAZLOŽENJE:\nNastavni predmet Glazbeni i plesni folklor obuhvaća u sebi gradivo koje je skup znanja iz područja folkloristike, te s toga smatram da bi trebalo proširiti listu o odgovarajućoj spremi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1168,"Maruša Bartolić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Predlažem dopunu u Nacrt novog Pravilnika (čl. 5/23, čl. 9). s obzirom da ovim prijedlogom nisu obuhvaćeni diplomirani crkveni glazbenici - profesori crkvene glazbe u nastavi ovih predmeta:\n- glazbena kultura (osnovne škole)\n- glazbena umjetnost (srednje škole)\n- glasovir u plesnoj školi (osnovnoj i srednjoj)\n- korepeticija u plesnoj i glazbenoj školi\n- glasovir u osnovnoj glazbenoj školi (ako su maturirali klavir i položili 4 godine klavira na ICG-u)\n- solfeggio u plesnoj školi, solfeggio u osnovnoj glazbenoj školi\n- orgulje u glazbenim školama (što je i navedeno)\nSrdačan pozdrav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1169,"Ana Čorić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","U potpunosti se slažem sa kolegama koji su istakli kako bi najprije trebalo srediti nazivlje (titule, zvanja). Magistar muzike nije specificirana/precizna titula i nju bolonjskom diplomom stječu i instrumentalisti, ali i glazbeni pedagozi i teoretičari. Specifični zahtjevi pojedinih radnih mjesta zahtijevaju i specifične kompetencije nastavnika, stoga je neophodno konzultirati stručnjake s institucija koje obrazuju potreban kadar kako bi se uskladili programi studija sa potražnjom radnih mjesta. Studenti teorije glazbe, glazbene pedagogije, muzikologije i dirigiranja slušaju iste pedagoško-metodičke kolegije, ali nemaju iste stručno-glazbene kompetencije. Prema tome, studenti glazbene pedagogije bi za srednjoškolske predmete poput dirigiranja i partitura trebali doći u obzir samo ako u školi nema odgovarajućeg nastavnog kadra koji je tijekom studija stekao višu razinu obrazovanja iz navedenih kolegija. Također, smatram da su u navedenom nacrtu pravilnika dirigenti zakinuti i da bi trebali biti prvi izbor za predmete kao što su skupno muziciranje i dirigiranje, ukoliko su položili pedagoško-metodičke predmete tijekom studija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1170,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","U Pravilniku su dva članka 9. što bi trebalo popraviti. Na početku članka 9. Glazbene i plesne škole potrebno je navesti da se u njemu radi o umjetničkim školama. \nU svim je umjetničkim programima i za sve predmete potrebno:\n• akademske nazive stečene na tzv. bolonjskim studijima pisati rodno osjetljivo kao magistar/magistra, odnosno  magistar/magistra inženjer/inženjerka i sl.\n• uz akademske nazive čije stjecanje ne obuhvaća potrebno pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičko obrazovanje (pedagoške kompetencije) potrebno je napisati „s potrebnim pedagoško-psihološko-didaktičko-metodičkim obrazovanjem (pedagoškim kompetencijama)“ ili je to potrebno napisati na početku članka 9. Glazbene i plesne škole.\nSrednje plesne škole \n• Akademske nazive za predmet Anatomija potrebno je dopuniti s: profesor biologije, magistar/magistra edukacije biologije i kemije, magistar/magistra edukacije biologije, profesor biologije i kemije, profesor biologije i geografije, magistar/magistra eksperimentalne biologije, magistar/magistra biologije, magistar/magistra ekologije i zaštite prirode, magistar/magistra molekularne biologije, diplomirani inženjer biologije, diplomirani inženjer molekularne biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1171,"GU Elly Bašić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Nakon uvida u Prijedlog Pravilnika predlažemo sljedeće izmjene:\n\nU osnovnim glazbenim školama: \n1) solfeggio: \n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe)                                                                     \n   magistar/magistra glazbene teorije                                                                                    \n   profesor teorijskih glazbenih predmeta \n   magistar/magistra glazbene pedagogije \n magistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \n   magistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \n profesor glazbene kulture\n profesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n magistar/magistra muzike (kompozitor; s položenim pedagoškim modulom)\n akademski muzičar-kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n diplomirani muzičar-kompozitor\n   magistar/magistra muzike (dirigent s položenim pedagoškim modulom)\n   akademski muzičar-dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n   diplomirani muzičar dirigent\n   magistar/magistra muzikologije (magistar musicol., s položenim pedagoškim modulom) \n diplomirani muzikolog i profesor povijesti glazbe\n   diplomirani muzikolog\n diplomirani muzičar (završen studij muzikologije)\n profesor muzikologije\n2) teorija glazbe: \n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe)                                                                     \n   magistar/magistra glazbene teorije                                                                                    \n   profesor teorijskih glazbenih predmeta \n   magistar/magistra glazbene pedagogije \n magistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \n   magistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \n profesor glazbene kulture\n profesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n magistar/magistra muzike (kompozitor; s položenim pedagoškim modulom)\n akademski muzičar-kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n diplomirani muzičar-kompozitor\n   magistar/magistra muzike (dirigent s položenim pedagoškim modulom)\n   akademski muzičar-dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n   diplomirani muzičar dirigent\n   magistar/magistra muzikologije (magistar musicol., s položenim pedagoškim modulom) \n diplomirani muzikolog i profesor povijesti glazbe\n   diplomirani muzikolog\n diplomirani muzičar (završen studij muzikologije)\n profesor muzikologije\n\n3) glazbena umjetnost: \n( U prijedlogu pravilnika nalazi se među predmetima srednje škole)\nmagistar/magistra muzikologije (magistar musicol., s položenim pedagoškim modulom)\ndiplomirani muzikolog i profesor povijesti glazbe\ndiplomirani muzikolog\ndiplomirani muzičar (završen studij muzikologije)\nprofesor muzikologije\nmagistar/magistra teorije glazbe \nmagistar/magistra muzike (teorija glazbe) \nmagistar/magistra glazbene teorije \nprofesor teorijskih glazbenih predmeta \nmagistar/magistra glazbene pedagogije \nmagistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \nmagistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \nprofesor glazbene kulture\nprofesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n\nU srednjim glazbenim školama: \n1) metodika solfeggia: \n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe) \n magistar/magistra glazbene teorije \n profesor teorijskih glazbenih predmeta \n magistar/magistra glazbene pedagogije \n   magistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \n   magistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \n   profesor glazbene kulture\n   profesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n magistar/magistra muzikologije (magistar musicol., s položenim pedagoškim modulom)\n   diplomirani muzikolog i profesor povijesti glazbe\n diplomirani muzikolog\n diplomirani muzičar (završen studij muzikologije)\n profesor muzikologije\n2) metodika instrumenta:  \nmagistar/magistra muzike (temeljnog predmeta- instrumenta)                   \nakademski muzičar (temeljnog predmeta- instrumenta)                   \nprofesor (temeljnog predmeta- instrumenta)                   \n\n3) blok flauta:\n magistar/magistra muzike (flauta)\n akademski muzičar flautist\n profesor flaute \n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe) \n magistar/magistra glazbene teorije \n profesor teorijskih glazbenih predmeta \n magistar/magistra glazbene pedagogije \n   magistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \n   magistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \n   profesor glazbene kulture\n   profesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n\n4) tradicijske glazbe:\n magistar/magistra muzikologije (magistar musicol., s položenim pedagoškim modulom)\n   diplomirani muzikolog i profesor povijesti glazbe\n diplomirani muzikolog\n diplomirani muzičar (završen studij muzikologije)\n profesor muzikologije\n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe) \n magistar/magistra glazbene teorije \n profesor teorijskih glazbenih predmeta \n magistar/magistra glazbene pedagogije \n   magistra/magistra glazbene kulture                                                                                   \n   magistra/magistra muzike (glazbena pedagogija)                                                             \n   profesor glazbene kulture\n   profesor glazbenog odgoja                                                                                                     \n\n5) osnove glazbene informatike:\n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe) \n magistar/magistra glazbene teorije \n profesor teorijskih glazbenih predmeta \n magistar/magistra muzike (kompozitor; s položenim pedagoškim modulom)\n akademski muzičar-kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n diplomirani muzičar-kompozitor\n\n 6) vježbe iz kompozicije:\n magistar/magistra muzike (kompozitor; s položenim pedagoškim modulom)\n akademski muzičar-kompozitor i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n diplomirani muzičar-kompozitor\n\n7) komorna glazba za TO:\n   magistar/magistra muzike (dirigent s položenim pedagoškim modulom)\n   akademski muzičar-dirigent i profesor teorijskih glazbenih predmeta\n   diplomirani muzičar dirigent\n magistar/magistra teorije glazbe \n magistar/magistra muzike (teorija glazbe) \n magistar/magistra glazbene teorije \n profesor teorijskih glazbenih predmeta \n\n8) umjetnost klavira:\nmagistar/magistra muzike (klavir)\nOstalo:\n1) Ne slažemo se s prijedlogom da nastavu gitare obavlja nastavnik kontrabasa. Radi se o dva potpuno različita instrumenta gdje je za dobivanje tona i sviranje potrebno upotrijebiti dvije temeljno različite tehnike. Studijem jednog ili drugog instrumenta nemoguće je steći znanje i sposobnosti podučavanja gitare i kontrabasa.\n\n2) Klavirski odjel Glazbenog učilišta Elly Bašić u Zagrebu smatra da nastavu klavira u osnovnim glazbenim školama ne može obavljati diplomirani glazbenik – orguljaš ni magistar/magistra muzike – čembalo. Iako postoji izvanjska sličnost (tipke), radi se o tri potpuno različita instrumenta u pogledu mehanike i zvučnih boja. To podrazumijeva različit kontakt s instrumentom i različitu tehniku sviranja koja se ne može prilagoditi klaviru, cembalu ili orguljama tijekom pedagoškog rada. Zato je neprimjereno da nastavnik cembala ili orgulja podučava klavir i obrnuto.\n\n\n3) U prijedlogu Pravilnika za violu u OŠ navedena su zvanja magistar/magistra muzike (violinist, violist), dok je za violinu samo magistar/magistra muzike (violinist). Predlažemo da u oba slučaja mogu predavati magistar/magistra muzike (violinist, violist).\n\n4) Predlažemo da se odvoje predmeti: zbor, orkestar i komorna glazba u OŠ i SŠ.\n\n\n5) Smatramo da u osnovnoj glazbenoj školi harmoniku može predavati Magistar muzike (bilo koje smjer) uz uvjet završene srednje glazbene škole harmonike.\n(Na Zagrebačkoj Muzičkoj akademiji nije omogućen studij harmonike, dok  nekoliko studenata godišnje, koliko ih završi na Glazbenoj akademiji u Puli, nije dostatno da pokrije potrebe cijele Hrvatske).\n\n6) Kao nadopunu članku 3.,  dodali bi stavak 4. (čl. 56. iz dosadašnjeg Pravilnika za SŠ, odnosno čl. 5. Pravilnika za OŠ).\n„Osim uvjeta utvrđenih ovim Pravilnikom, nastavnim se programom mogu utvrditi i dodatni uvjeti ako to zahtijeva posebnost određenog programa (npr. glazbene škole koje rade po funkcionalnoj metodi i dr.).“\n\n7) Potrebno je uskladiti nazive zvanja. \n\n8) Nedostaje knjižničar i voditelj zbirke glazbala te stručni suradnik psiholog.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1172,"Škola za balet i ritmiku","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Uvidom u Nacrt pravilnika o odgovarajućoj vrsti obrazovanja učitelja, nastavnika, odgajatelja i stručnih suradnika u školskoj ustanovi i učeničkom domu, u dijelu koji se odnosi na plesne škole, uočili smo nelogičnosti te smo slobodni skrenuti Vam pažnju na njih.\n\n U većini  nastavnih predmeta izostavljeno je zvanje Scenski plesač. Navedeno zvanje stječe se završetkom Škole za balet i ritmiku u Zagrebu i Umjetničke škole Franje Lučića u Velikoj Gorici. Scenski plesač s položenom metodikom osposobljen je za izvođenje nastave u plesnim školama jer je tijekom svojeg obrazovanja stekao potrebne kompetencije, koje su istovjetne zanimanju plesača edukacijskog smjera i plesača suvremenog plesa s položenom metodikom. Iz našeg obrazloženja, vidljivo je da u Pravilniku ne treba izostaviti niti jedno od navedenih zvanja.\n\nDugi niz godina u plesnim školama nastavu pojedinih predmeta izvode plesni pedagozi koji su svoje visokoškolsko obrazovanje stekli izvan Republike Hrvatske. \nOsnutkom studija u podrčju plesne umjetnosti na Akademiji dramskih umjetnosti, od sljedeće školske godine biti će dostupan po prvi puta i visokobrazovani kadar školovan u Republici Hrvatskoj. \nSmatramo da Pravilnik treba dati prednost visokoobrazovanom kadru te isto tako ostaviti mogućnost zapošljavanja kadra i sa srednjom stručnom spremom.\n\nVođeni tim smjernicama, sastavili smo osvrt na Nacrt Pravilnika po  nastavnim predmetima uz kratka obrazloženja.\n\nČLANAK 9. GLAZBENE I PLESNE ŠKOLE\nOSNOVNE PLESNE ŠKOLE:\n\n1) KLASIČNI BALET\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\n\nOBRAZLOŽENJE: \nKao i u svim nastavničkim zanimanjima, težimo što obrazovanijem kadru. \n1-4. Prva četiri navedena studija obuhvaćaju studij klasičnog baleta Sveučilišta u Zagrebu i druge  studije baleta izvan Republike Hrvatske. Na taj način su obuhvaćene sve nostrificirane diplome plesača i pedagoga klasičnog baleta.\n5. Navedeni studiji su pedagoškog usmjerenja te su pedagoška nadgradnja  plesnog obrazovanja. Zbog nepostojanja studija plesa u Republici Hrvatskoj do prije tri godine, neki plesni pedagozi završili  su navedene studije kako bi proširili svoje kompetencije i stekli visoku stručnu spremu iz pedagoškog područja. Nastavnim planom i programom za srednje škole suvremene plesne umjetnosti navedeni studiji su i propisani te se navedene stručne spreme priznaju kao visoke za rad nastavnika suvremenog plesa. Nema razloga iz te prakse izdvajati baletne pedagoge te nastavnicima klasičnog baleta koji su također visoko obrazovani ne priznati navedene studije.  \n\nPredmet klasični balet dio je Nastavnog plana i programa za Osnovnu školu suvremenog plesa kao i Nastavnog plana i programa za Osnovnu školu klasičnog baleta. Ti se predmeti po opsegu nastavnih sadržaja bitno razlikuju, ali izvođenje nastave navedenih predmeta zahtijeva jednake  kompetencije. \n\n\n2) POVIJESNI PLESOVI\n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa završenim studijem društvenog, humanističkog ili umjetničkog područja pedagoškog smjera\n6. Plesač klasičnog baleta su umjetničkom scenskom praksom\n7. Plesač klasičnog baleta\nOBRAZLOŽENJE:\nPovijesni plesovi su neizostavan dio obrazovanja plesača klasičnog baleta te sve struke koje su kompetentne predavati klasični balet, također imaju i znanje iz povijesnih plesova.\n\n3) KARAKTERNI PLESOVI \n\n1. Sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije\n2. Prvostupnik baletne pedagogije\n3. Prvostupnik klasičnog baleta\n4. Diplomirani plesač klasičnog baleta\n5. Plesač klasičnog baleta s umjetničkom scenskom praksom ili plesač klasičnog baleta sa "}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1173,"GŠ Josipa Hatzea","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Prijedlog izmjena i dopuna \nSvugdje brisati titulu magistar muzike bez precizno navedene struke\n\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole\nU osnovnim plesnim školama:\n- Točka 9) klavir: \nDodati:\nmagistar teorije glazbe \nmagistar muzike – dirigent\nmagistar muzike - kompozitor \n- Točka 10) korepeticija:\nDodati:\nmagistar teorije glazbe \nmagistar muzike – dirigent\nmagistar muzike - kompozitor \nmagistar muzikologije                    \n- Točka 12) glazbena umjetnost:\nDodati:\nmagistar teorije glazbe \nmagistar muzike – dirigent\nmagistar muzike - kompozitor \nmagistar muzikologije                    \n\nU osnovnim glazbenim školama: \n\n- Točka 1) solfeggio: \nDodati:\nmagistar muzikologije                    \n\nDodati točku 24) mandolina\n\n\nU srednjim plesnim školama: \n- Točka 24) solfeggio s osnovama ritma: \n\nBrisati:\nmagistar/magistra glazbene pedagogije ( magistar mus.)                                                                                     \nprofesor glazbene kulture \nmagistar/magistra muzike ( magistar mus.) \nmagistar/magistra glazbene kulture; magistar/magistra glazbene pedagogije\n\nDodati:\nmagistar muzikologije               \n     \n- Točka 36) ritmika i glazba:\nBrisati:\nprofesor teorijskih glazbenih predmeta/ profesor glazbene kulture\n\nU srednjim glazbenim školama: \n \nBrisati:\n1) glazbena umjetnost: \n   magistar/magistra muzikologije ( magistar muscol.) \n   diplomirani muzikolog \n   magistar/magistra glazbene pedagogije (magistar mus.) \n   profesor glazbene kulture \n   magistar/magistra teorije glazbe (magistar mus) \n   profesor teorijskih glazbenih predmeta \n   magistar/magistra muzike (magistar mus.) \n   profesor muzikologije \n\nOvaj predmet ne postoji u Nastavnom planu i programu za srednje glazbene škole (2008.)\n\n- Točka 2) solfeggio:\nBrisati:\nmagistar glazbene pedagogije                                                                                                                       \nprofesor glazbene kulture \nmagistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                       \n\n- Točka 7) čitanje i sviranje partitura: \n\nBrisati:\nmagistar/magistra muzike ( magistar mus.)                                                                                                                                                                             \nmagistar/magistra glazbene kulture                                                                               \nprofesor glazbene kulture \nmagistar/magistra glazbene pedagogije       \nmagistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                                                                                                           \nmagistar/magistra glazbene kulture                                                                                   \nmagistar/magistra glazbene pedagogije                   \nmagistar/magistra glazbene pedagogije                                                                         \nmagistar/magistra glazbene kulture        \n- Točka 8) dirigiranje:    \nBrisati:\nmagistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                                                                                                         \nmagistar/magistra glazbene pedagogije                                                                                     \nmagistar/magistra glazbene kulture     \nmagistar/magistra glazbene kulture                                                                                   \nmagistar/magistra glazbene pedagogije                                                                                                       \nmagistar/magistra glazbene pedagogije ( magistar mus.)\n- Pod točkom 31 dodati program mandolina, a sljedeće točke se pomiču za 1 broj.\n\n- Točka 31) Skupno muziciranje (Zbor, orkestar ili komorna glazba) \nIz naziva predmeta brisati komorna glazbe\n\n Brisati:\n  magistar/magistra glazbene pedagogije (magistar mus.)                                                                           \n  magistra glazbene kulture                                                                                                                                 \n  profesor  glazbene kulture \n  magistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                       \n  magistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                 \n  magistar/magistra muzike (magistar mus.) \n  magistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                 \n  magistar/magistra muzike (dirigent)                                                                                                             \n  akademski muzičar dirigent \n  magistar/magistra muzike (magistar mus.)                                                                                                         \n  akademski muzičar uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom\nDodati:\nMagistar /magistra (diplomirani) instrumentalist\nTočka 32) komorna glazba\n\nBrisati:\n magistar/magistra muzike ( magistar mus.)                                                                                                              \nDodati:\nMagistar/magistra muzike (Dirigiranje; Kompozicija; Primijenjena Kompozicija; Kompozicija s teorijom)        \nMagistar /magistra (diplomirani) instrumentalist","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1174,"ŠKOLA ZA KLASIČNI BALET","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","U osnovnim plesnim školama za nastavnika predmeta:\ntočka 9: Klavir - dodati diplomirani glazbenik - čembalist\ntočka 10: Korepeticija - promjeniti u Korepeticija plesnih predmeta, te dodati: magistar/magistra muzike-kompozicije, primjenjene kompozicije, kompozicije s teorijom, dirigiranje; magistar/magistra muzike-klavira, orgulja i čembala.\n\nU srednjim plesnim školama za nastavnika predmeta:\ntočka 5: Klasični balet - brisati sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije.\ntočka 6: Povijest plesa - brisati sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije; brisati magistar/magistra povijesti umjetnosti, magistar/magistra sociologije, magistar/magistra dramaturgije, magistar/magistra komparativne književnosti.\ntočka 7: Narodni plesovi -  brisati sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa i dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije.\ntočka 14: Glasovir - brisati glasovir i upisati klavir.\ntočka 16: Moderni balet - dodati plesač koreograf uz uvjete utvrđene nastavnim planom i programom, sveučilišni prvostupnik suvremenog plesa, plesač klasičnog baleta sa umjetničkom plesačkom scenskom praksom (za Školu za klasični balet).\ntočka 17: Klasična podrška - dodati plesač klasičnog baleta sa umjetničkom plesačkom scenskom praksom (za Školu za klasični balet).\ntočka 18: Povijesni plesovi - dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije.\ntočka 20: Osnove koreografije - dodati plesač-koreograf sa scenskim iskustvom na području narodnih plesova.\ntočka 21: Likovni folklor (narodne nošnje) - dodati plesač sa scenskim iskustvom na području narodnih plesova.\ntočka 23: Glazbeni i plesni folklor - brisati magistar/magistra muzikologije, a dodati diplomirani etnolog.\ntočka 26: Osnove klasičnog baleta - dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije.\ntočka 27:  Korepeticija - promjeniti u Korepeticija plesnih predmeta, te dodati: magistar/magistra muzike-kompozicije, primjenjene kompozicije, kompozicije s teorijom, dirigiranje; magisar/magista muzike-klavira, orgulja i čembala.\ntočka 31: Scenska praksa - dodati  plesač klasičnog baleta sa umjetničkom plesačkom scenskom praksom (za Školu za klasični balet).\ntočka 33: Funkcionalna tjelesna tehnika - promjeniti naziv u Funkcionalna plesna tehnika i dodati sveučilišni prvostupnik baletne pedagogije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1175,"Davor Juretić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Postovana gospođo Kutnar. \nStudirao sam na ICG-u i MA. Ovo što tvrdite u komentaru je netočno. Studenti nemaju istu razinu znanja, predmeti nisu na istoj razini. Naročito nije u redu naglašavati marljivost studenata kao argument za kompetenciju. Slažem se da su marljivi, ali razina znanja za položiti ispite na ICG-u je drastično niža od MA. Stoga smatram da, kao što sam već napisao u prethodnom komentaru, u vertikali stručnog glazbenog obrazovanja mogu sudjelovati samo najkompetentniji predavači - oni koji mogu obuhvatiti program predmeta solfeggia 1.r. OGŠ i polifonije IV.r. TS","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1176,"vesna 1kutnar","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","S obzirom da sam radila nekoliko godina u plesnoj školi kao korepetitor i profesor klavira, a danas poznajem opterećenost studija i izlazne kompetencije  studenata Instituta za crkvenu glazbu mislim da su nepravedno izostavljeni iz mogućih zaposlenja u glazbenim i plesnim školama.Studenti koji četiri godine sviraju dva instrumenta i klavir i orgulje uz mnoge osnovne i izborne predmete korepeticiju, komornu glazbu, dirigiranje, teoriju ,harmoniju, aranžiranje ...i stiču diplomu diplomirani crkveni glazbenik ili magistar crkvene glazbe-glazbeni pedagog ili magistar crkvene glazbe-orguljaš zasigurno su kompetentni za prenijeti znanje u mnogim predmetima i ne vidim razloge izostavljanja njihovog zvanja iz svih opcija ( osim orgulje - za srednje glazbene škole). Studente koji na ICG u završe 4 godine klavira i orgulja i zatim još godinu dana orgulja na Muzičkoj akademiji svakako mogu preporučiti kao spretne korepetitore za predmete korepeticije u plesnim školama ( korepeticiju ritmike, suvremenog plesa i klasičnog baleta), za profesore klavira, profesore solfeggia, teorije glazbe i glazbene kulture u osnovnim i srednjim plesnim školama. Poznavajući mnoge generacije crkvenih glazbenika smatram da svi oni koji su sa visokim ocjenama završili klavir i orgulje mogu i trebalo bi im dati mogućnost predavati klavir u nižim glazbenim školama. Mnogi od njih već su godinama uspješno zaposleni i pokazuju vidljive izvrsne pedagoške rezultate zato ne bi bilo u redu da ovaj novi Nacrt  učini propust bez unosa njihovog zvanja u Pravilnik.\nPoštovani kolega Juretić,\nprekratko ste bili na ICG u da bi mogli zaključiti o nivou znanja diplomiranih studenata naročito o nivou solfeggia ili polifonije koju spominjete. Ne baratam izrazima poput \"ista razina znanja\" jer smatram da ju je nemoguće postaviti niti kod studenata iste klase, istog fakulteta a kamoli različitih ustanova. \"Marljivost\" studenata može se isčitati samo iz broja položenih predmeta, ostvarenih bodova koji pokrivaju dva ili više smjerova  na drugim ustanovama.Ne razumijem što je netočno?\nI dalje smatram da diplomirani studenti crkvene glazbe ( bez obzira koje im zvanje prema novim idejama bude dodijeljeno ) mogu predavati - glazbenu kulturu u osnovnoj školi\n               - glazbenu umjetnost u srednjoj školi\n               - glasovir u plesnoj školi (osnovnoj i srednjoj)\n               - korepeticiju u plesnoj i glazbenoj školi\n               - glasovir u osnovnoj glazbenoj školi ( ako su maturirali klavir i položili 4 godine klavira na ICG u, za razliku od čembalista koji na MA više nemaju predmet klavir, pa razumijem mišljenje klavirskih pedagoga da čembalisti i orguljaši ne predaju klavir zbog različitosti postave) - \n-Solfeggio u plesnoj školi\n- orgulje u glazbenim školama ( što je i navedeno)","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1177,"Davor Brđanović","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Prijedlog pravilnika u dijelu koji se odnosi na glazbene i plesne škole pun je nelogičnosti i grešaka pa o njemu ovdje nije moguće konstruktivno raspravljati. Predlažem da se nakon konzultacije sa stručnjacima iz područja sastavi novi prijedlog koji će, uvažavajući stvarno stanje, kvalitetnije uskladiti obrazovanjem stečene kompetencije i specifične zahtjeve radnih mjesta učitelja i nastavnika u glazbenim i plesnim školama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1178,"Petra Zidaric Györek","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Ovdje vlada potpuni kaos. Kako je moguće da se magistar muzike navodi kao opcija za većinu predmeta bez adekvatne specifikacije. Kao što su i moji prethodnici već rekli, potrebno je uskladiti programe, profile, titule a tek onda izađivati jedan takav pravilnik. Ovako ispada da će se na temelju postojećeg kaosa stvoriti samo još veći. Smatram da kod izrade ovakvog pravilnika treba puno nejasnoća razjasniti a tek onda raditi na istome.  Dok god ima toliko nedorečenosti i nedostataka, bojim se posljedica ovako postavljenog pravilnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1179,"Glazbena škola Frana Lhotke","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Predlagač ovoga pravilnika, najblaže rečeno nije dobro upućen u odgojno-obrazovni proces u umjetničkim školama. Na sličan način doneseno je niz zakona i pravilnika za koje nam danas trebaju posebne  zajedničke stručne komisije za tumačenje istih.Tako danas svaka škola u Hrvatskoj te iste zakone i pravilnike tumači na svoj način. Primjera je mnogo!!!!! Moj prijedlog je da se produži rok za savjetovanje, organiziraju stručna vijeće po pojedinim područjima zanimanja i sastavi prijedlog Pravilnika koji neće biti pun između ostalog \"copy-paste\" pogrešaka.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1180,"Davor Markota","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani! Sasvim je jasno da u Hrvatskoj nema ovako visoko obrazovanog kadra za predmet harmonike, i da će ovaj pravilnik, ako se usvoji, rezultirati  time što će iz susjedne BiH i naravno Srbije, koja u zemljama regije prednjači u tom predmetu, a s druge strane na sumnjivim sveučilištima izbacuju vrlo upitne stručnjake i diplome kao na traci,  mnogi vidjeti prostor za posao i naseljavanje u Hrvatskoj i EU. Što će to donijeti dobra hrvatskom glazbenom obrazovnom sustavu?! Ne zaboravimo da svaki nastavnik ima pravo koristiti repertoar i udžbenike prema vlastitom nahođenju, a s time odmah možemo zaboraviti onu rečenicu na početku svakog hrvatskog Plana i Programa; „glazbom razvijati domoljubne osjećaje kod učenika“. Ovo može zvučati homofobno, ali treba voditi računa i o tim stvarima, jer smo upravo svjedoci i suvremenici velike seobe naroda sa istoka na zapad, od kojih je najviše je ipak tzv. ekonomskih migranata. Alternativa tome bi bilo malo sporije, ali sigurnije obrazovanje svoga kadra, te prirodan tempo razvoja navedenog predmeta...dakle, spustiti malo letvicu, sukladno svojim trenutnim mogućnostima, jer bi mogli ovako sredstvom zamijeniti cilj. Kamo sreće da u lijepoj našoj ima toliko \"profesora harmonike\"!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1181,"Davor Juretić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Smatram da je ovakav nacrt pravilnika za teorijske glazbene predmete neprihvatljiv. Po ovom nacrtu ispada bivši studenti, sada magistri I., II. i III. odsjeka na MA imaju najuži spektar predmeta koje smiju predavati, a upada mi u oči da magistri VIII. odsjeka imaju najširi. Smatram da je to nelogično iz razloga što učenike za prva tri odsjeka MA mogu pripremati ljudi koji (žao mi je što to moram reći) jednom nisu mogli upisati te iste studije pa su upisali VIII. odsjek. I sam sam bio jedan od tih kojima je VIII. odsjek bila druga/treća opcija. Oni koji su i željeli upisati isključivo VIII. odsjek ne traže svoj posao u srednjoj glazbenoj školi nego u osnovnim školama. Nadalje, ne znam kako će izgledati budućnost prva tri odsjeka akademije ako se s VIII. odsjekom može predavati sve. Čemu trud, skupo školovanje, podstanarstvo...? Nedostatak kadra ne može biti argumentom za izjednačavanje kompetencija, ionako svi trenutno zaposleni ostaju u sustavu temeljem starih pravilnika, ali neka se napravi novi prijedlog u kojem će jasno pisati tko što može raditi. Ne može u SGŠ pored živih teoretičara nastavu držati pedagog. To se odnosi na sve sve TGP uključujući skupno muziciranje iz razloga što se preporuča sve predmete urediti interdiciplinarno. To može samo onaj nastavnik koji je stručan na svim predmetima. Ovako ispada: svi mogu sve.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1182,"Igor Vlajnić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Idemo redom:\n1. Srediti titule, nazive i zvanja\n2. Provjeriti kurikulume na akademiji i usuglasiti ih sa prijedlogom na način da ne može osoba koja je slušala istu ili jaču razinu nekog kolegija imati u ovom prijedlogu manja prava. Nelogično i čudno.\n3. Poštovani kolege glazbeni pedagozi - čestitam na infiltraciji u sve razine kompetencija. Dosad vas u srednjim školama nije bilo, ali evo uspjeli ste. I moj glas za takav prijedlog, iako podložan diskusiji, možete dobiti ako recimo dirigente i kompozitore ne izbacite sa tih istih mjesta. Recimo, otkad na PRVOM mjestu za predmete zbor, orkestar, čitanje partitura, dirigiranje, i sl. ne stoji dirigent? Neka se nitko ne uvrijedi, ali to zaista nije pošteno niti pravedno. Također, dirigenti bi trebali imati mogućnost predavati i neke druge predmete za koje su naročito osposobljeni na studiji (recimo korepeticija???). Naš studij također ima pedagoški modul, stoga nije jasno zašto recimo nismo uključeni. Ponavljam, ako glazbeni pedagozi i oni koji su završili glazbenu kulturu mogu predavati sve ili gotovo sve, iako je njihova primarna namjera rad s manjom djecom u nižim razinama obrazovnog sustava, pa barem onda budite toliko pošteni da i nama koji smo završili najteže studije koje je teško čak i upisati da možemo u toj školi predavati ipak lijepi opseg predmeta. Dirigent po ovom prijedlogu nije stručan niti za predavati \"glazbeni\" u osnovnoj školi ili gimnaziji. To je malo sramotno. I opet napominjem, neka se nitko ne uvrijedi, ali glazbene pedagoge spominjem jer su oni najviše \"napredovali\" po opsegu predmeta i tvrdim da je to, između ostalog, zato što ih ima puno na svim instancama pa je stvorena kritična masa. Ali činjenica je jedna i nepobitna, da je to, ipak, glazbeno stručno najlakši studij na MA. Zašto onda upisivati uopće teoriju ili išta drugo?\nHvala.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1183,"NIKOLA LOVRINIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Poštovani, u tituliranju profila kompetentnih za nastavu glazbenih predmeta općenito, toliko je pogrešaka da bi bilo najpametnije to najprije koliko-toliko srediti, pa tek onda dati na raspravu. Npr. u tzv. teorijskim glazbenim predmetima totalni je nered; nejasna je općenita titula magistar/magistra muzike koja se svugdje, čak i u okviru jednoga te istoga predmeta više puta navodi; na popisu za predmet Gitara u OGŠ na prvome se mjestu navodi akademski muzičar kontrabasist; za predmet Harmonika u SGŠ naveden je samo magistar/magistra harmonike, ali ne i profesor harmonike (kao što je to navedeno za OGŠ), itd. Nažalost, kao da je riječ o lošem \"copy-paste\", nakon čega tekst nitko više nije ni pročitao.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1184,"Kristina Lučić Andrijanić","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Glazbena umjetnost u osnovnim plesnim školama - muzikolog je i više nego kompetentan držati ovaj predmet. Isto vrijedi i za solfeggio u osnovnoj školi. Također, muzikolozima koji su u srednjoj školi završili teorijski smjer trebalo bi se omogućiti predavanje nekih predmeta u osnovnoj školi za što su se zapravo i školovali, a to podrazumijeva, npr. vođenje zbora u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1185,"NIKOLA LOVRINIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Budući da u sklopu studija više godina slušaju Metodiku nastave teorijskih glazbenih predmeta, pod nastavni predmet Solfeggio u osnovnim glazbenim školama potrebno je vratiti diplomiranog muzikologa / magistra muzikologije, u skladu sa starim pravilnikom. Diplomirani muzikolozi polažu i stručne ispite iz solfeggia u osnovnim glazbenim školama, napreduju u zvanju iz područja solfeggia, te ovakvim isključivanjima odjednom postaju nestručni. Za nastavni predmet Teorija glazbe u OGŠ je to u redu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1186,"DARKO ĐEKIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 9. Glazbene i plesne škole","Suglasan sam sa prijedlogom o stručnoj spremi u osnovnim i srednjim glazbenim školama!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1187,"ŽELJKO DUJMOVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Poštovani,\nu članak 10. Nacrta Pravilnika  \npotrebno  je uvrstiti i državljane Republike Hrvatske  koji su stekli odgovarajuću kvalifikaciju u Bosni i Hercegovini završetkom studijskih programa koji su usklađeni sa zahtjevima Bolonjskoga procesa.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1188,"Srpsko kulturno društvo Prosvjeta","PRAVILNIK,\nČlanak 10.",".Članak 10. trebao bi glasiti: Sukladno drugim propisima na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika u osnovnoj školi ili srednjoškolskoj ustanovi mogu se zaposliti i osobe koje su odgovarajuću kvalifikaciju stekle u državi ugovornici Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj Konfederaciji, državljani trećih zemalja koji su stekli stručne kvalifikacije u državi ugovornici Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj Konfederaciji, državljani Republike Hrvatske koji su odgovarajuću kvalifikaciju stekli u trećim zemljama uz uvjet da su kvalifikaciju stekli na sveučilištima koja vrše izobrazbu studenata u sustavu Bolonjske deklaracije uz rješenje Agencije za znanost i visoko obrazovanje o priznavanju inozemne visokoškolske kvalifikacije i bez ishodovanja dodatnih priznavanja inozemne stručne kvalifikacije, te stranci kojima je odobren privremeni ili stalni boravak sukladno Zakonu o strancima i Zakonu o radu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1189,"Maja Matić","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","U članku 10. bi trebalo dodati: Na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika u osnovnim i srednjim školama na jeziku i pismu srpske nacionalne manjine mogu se zaposliti i osobe koje su odgovarajuću kvalifikaciju stekle u matičnoj državi Republici Srbiji uz rješenje Agencije za znanost i visoko obrazovanje o priznavanju inozemne visokoškolske kvalifikacije i bez ishodovanja dodatnih priznavanja inozemne stručne kvalifikacije u svrhu pristupa reguliranoj profesiji za rad na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1190,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Potrebno je precizirati propise na koje se misli u prvoj rečenici „Sukladno drugim propisima…“ ovog članka. Pritom je potrebno voditi računa o kompetencijama nužnima za kvalitetno vođenje nastave predmeta čiji korpus znanja sadrži nacionalne/regionalne specifičnosti, poput geografije i povijesti. Ishodi učenja studijskih programa geografije i povijesti drugih zemalja ne omogućavaju stjecanje kompetencija za poučavanje geografije Hrvatske i hrvatske nacionalne povijesti, nego kompetencija za poučavanje geografije i povijesti njihovih nacionalnih prostora.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1191,"BOJAN LAZIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Tekst članka 10. nije dobar. Prije svega, on isključuje mogućnost zapošljavanja državljana Republike Hrvatske koji su stekli odgovarajuće kvalifikacije u \"trećim zemljama\" - nema ih smisla isključiti, naročito ako su strudirali u državama koje su prihvatile bolonjski sustav visokog obrazovanja koji je pogodan za mobilnost studija i radne snage. Naime, ovaj bi članak morao glasiti ovako: \"Sukladno drugim propisima na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika u osnovnoj školi ili srednjoškolskoj ustanovi mogu se zaposliti i osobe koje su odgovarajuću kvalifikaciju stekle u državi ugovornici Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj Konfederaciji, državljani trećih zemalja koji su stekli stručne kvalifikacije u državi ugovornici Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru i Švicarskoj Konfederaciji, državljani Republike Hrvatske koji su odgovarajuću kvalifikaciju stekli u trećim zemljama uz uvjet da su kvalifikaciju stekli na sveučilištima koja vrše izobrazbu studenata u sustavu Bolonjske deklaracije, kao i stranci kojima je odobren privremeni ili stalni boravak sukladno Zakonu o strancima i Zakonu o radu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1192," Talijanska osnovna škola - Scuola elementare italiana \"Bernardo Benussi\" Rovinj-Rovigno","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Članak 10.\nU tekstu dodati: Na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika u osnovnim i srednjim školama na jeziku i pismu talijanske nacionalne manjine mogu se zaposliti i osobe koje su odgovarajuću kvalifikaciju stekle u matičnoj državi Italiji uz rješenje Agencije za znanost i visoko obrazovanje o priznavanju inozemne visokoškolske kvalifikacije i bez ishodovanja dodatnih priznavanja inozemne stručne kvalifikacije u svrhu pristupa reguliranoj profesiji za rad na radnom mjestu učitelja, nastavnika ili stručnog suradnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1193,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Zašto Švicarska Konfederacija i državljani trećih zemalja? Na načelu pariteta ista bi pravila onda trebala važiti i tamo, što trenutno nije slučaj. Čemu uopće otvarati prostor za upošljavanje osoba izvan RH, pa i EU, u ovaj obrazovanja, kojim u pravilu svaka zemlja suvereno upravlja?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1194,"Sandra Premuš - Lepen","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Sandra Premuš - Lepen\nPoštovani,  smatram da bi u članku 11. još bilo potrebno točno definirati da ukoliko učitelji, koji su  u radnom odnosu na neodređeno radno vrijeme u školi, izgube dio satnice, mogu dobiti nadopunu satnice u predmetima koji su predavali. To se posebice odnosi na diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom iz prirodoslovlja koji su do sada predavali i Biologiju i Prirodu. Bilo bi vrlo nelogično i nepravedno da se, ukoliko ostanu bez dijela satnice u Biologiji, više ne mogu zaposliti na mjestu učitelja Biologije jer nisu navedeni kao odgovarajuće osobe u članku 5. točka 17.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1195,"Rudolf Scitovski","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Smatramo da je socijalno korektno da osobe koje su zatečene na radnom mjestu u skladu s predhodnim zakonima i pravilnicima zadrže svoje radno mjesto, ako i nisu u skladu s novim Pravilnikom, ali uz obvezu da steknu dodatno obrazovanje u razumnom roku, ukoliko imaju namjeru predavati u periodu dužem od pet godina.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1196,"Antonio Stipan","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani\nmislim da je glupost ograničavati osobe koje su završile RN sa bilo kojim pojačanim predmetom zvao se on priroda, biologija, PRIRODOSLOVLJE, engleski i matematika..., a sad rade u školama ili će raditi, jer nisu oni krivie što je to ministarstvo ili sveučilište tako nazvalo i predvidjelo ovakav ili onakav program, kao prvo vrlo vjerojatno velika večina nebi ni upisala te smjerove da im je rečeno da neče moči raditi i predavati prirodu i biologiju ili neki drugi predmet već samo RN, kao drugo raspravljati o njihovoj stručnosti je apsurdno s obzirom da su imali gotovo iste predmete onima prof.biologije, prof. biologije i kemije, prof. engleskog j., prof. matematike itd., istima nešto smanjenog obima ali su ih imali, i ne pričamo o njihovom radu u gimnazijama i srednjim školama već za rad u osnovnim školama, što im je bilo i rečeno pri odabiru i upisu studija.\nPo meni bi i članak 5. i članak 11. što se tiče RN s pojačanim predmetom ( bilo kako se on zvao) prilagoditi i uvrstiti sve te nastavnike učitelje jer su oni pošteno svoje odradili na fakultetima, a neki već i veći niz godina vrlo kvalitetno rade i žive za svoje zvanje, te to svoje znanje prenose na učenike. AKO SU MOGLI DO SAD I BILI OSPOSOBLJENI, NEZNAM ZAŠTO NE MOGU I U BUDUČNOSTI, pa nisu valjda sad odjednom nesposobni i needucirani.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1197,"Slavko Markušić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani\nmislim da tekst  članka krije dvije nejasnoće koje treba obvezno razjasniti kako kasnije u primjeni i tumačenju ovog članka nebi bilo različitog tumačenja..\n\n1. NEJASNOĆA\nDio teksta koji treba pojasniti glasi \"....nastavljaju s obavljanjem poslova svog radnog mjesta......\". Pitanje je što se mislilo pod pojmom radno mjesto - je li to radno mjesto isključivo u školi u kojoj se učitelj našao na dan stupanja na snagu Pravilnika ? Ako je tako onda Pravilnik kaže da je učitelj iz ovog članka stručan sve dotle dok radi u školi u kojoj se zatekao na neodređeno radno vrijeme u trenutku stupanja na snagu Pravilnika. Znači li to onda  da je takav učitelj stručan u jednoj školi , a postaje nestručan ( jer ga nema navedenog  u članku  5.) u drugoj.  Na taj način stručnost vežemo  uz mjesto, a ne uz osobu  kako bi trebalo.\nKonkretan primjer:\nUčitelj RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje zaposlen je na neodređeno radno vrijeme učitelja prirode i biologije u  školi \"A\"  i učitelja prirode u školi \"B\" (učitelj s radnim staomž na neodređeno 10 godina). Je li on stučan za izvođenje nastave biologije u  školi \"B\"ako mu se pruži prilika za zaposlenje na mjestu učitelja biologije?\n\n2.NEJASNOĆA\nTekst \"ako su zaposleni sukladno odredbama Pravilnika .............(NN, brroj 47/1996. i 56/2001.)\"\nJesu li učitelji RN s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje zaposleni na neodređeno radno vrijeme zaposleni sukladno Pravilniku ako su zaposleni u vrijeme važenja Pravilnika NN47/1996 i 56/2001). Naime to pitanje kao što se zna nije riješeno od donošenja Pravilnika iz 2001. \nTreba jasno, nedvosmisleno , bez mogućnosti krivog tumačenja napisati u tekst čl.11. Smatra se da su učitelji RN s pojač. programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje ,koji su se zaposlili na neodređeno radno vrijeme na mjestu učitelja prirode i biologije, a prije stupanja na snagu ovog Pravilnika zaposleni sukladno Pravilniku NN47/1996 i 56/2001).\nAko se to sad ne uradi ubrzo ćemo opet imati tumačenja jednih da jesu , a drugih da nisu zaposleni sukladno pravilniku.Opet će se netko naći i reći da nisu zaposleni sukladno Pravilniku iz razloga što pravilnik kaže da mogu izvoditi nastavu odgovarajućeg predmeta u OŠ, a prirodoslovlja u OŠ kao zasebnog predmeta nema . I opet iz početka. Treba tome stati na kraj .\nUčitelji koji rade na neodređeno 10 i više godina to zaslužuju.\nS poštovanjem.\n\nS poštovanjem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1198,"jasna jegić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, pridružujem se navodu kolege Lajtmana  i Jelene Ivaci da je u ovome članku neophodno i jasno definirati da osobe koje više ne bi imale vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom (a do sada su imale!), a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak i da se vode kao stručne osobe kod prijave na natječaj za zaposlenje. Jasna Jegić, diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1199,"Jelena Ivaci","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, pridružujem se navodu kolege Lajtmana da je u ovome članku neophodno i jasno definirati da osobe koje više ne bi imale vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom (a do sada su imale!), a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak i da se vode kao stručne osobe kod prijave na natječaj za zaposlenje. Jelena Ivaci, diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1200,"Ljerka Toplek","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, u ovome članku neophodno je i jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak i da se vode kao stručne osobe kod prijave na natječaj za zaposlenje. S poštovanjem","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1201,"Dijana Kirić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Sukladno važećem Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN, 47/1996. i 56/2001.), diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom mogu izvoditi razrednu nastavu odnosno nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi. Stoga sam mišljenja da bi trebalo uvažiti stručnost te valjanost i zakonitost programa učiteljskih fakulteta. \nVećina pojačanih predmeta ispravno su uvršteni u prijedlog ovog Pravilnika no kolege diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom povijest izostavljeni su iz čl. 5.19 i diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom prirodoslovlje izostavljeni su iz čl. 5.17. Predlažem da se svi diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom dodaju pod opcije a) u skladu s važećim zakonima i načelima pravednosti. Također je potrebno u članku 11. jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice u tim predmetima i u slučaju gubitka i smanjenja istih. Osoba koja već  godinama radi svoj posao i redovito se usavršava ne bi trebala biti dovedena u situaciju da se nakon toliko vremena ponovno mora boriti kako bi dokazala svoju stručnost prilikom eventualnog gubitka dijela ili cijele satnice.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1202,"Marija Vrtlar ","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, \nu ovome članku podrazumijeva se da su zaštićeni oni koji su se zatekli u stalnom radnom odnosu bez odgovarajuće vrste obrazovanja, a što je s onima koji godinama rade u sustavu na određeno vrijeme, a ranije su stekli sva prava sasvim legalno i po svim propisima? Mora postojati način da se takve osobe zaštiti i omogući im se ravnopravno sudjelovanje na natječajima. Nadam se da ćete uočiti i uvažiti ovu primjedbu. \nLijep pozdrav, \nMarija Vrtlar, diplomirani kroatist i anglist sa stečenim pedagoškim kompetencijama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1203,"Krunoslav Lajtman","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, u ovome članku neophodno je i jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak i da se vode kao stručne osobe kod prijave na natječaj za zaposlenje. S poštovanjem, Krunoslav Lajtman, diplomirani crkveni glazbenik - profesor crkvene glazbe","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1204,"Kristijan Ovčarić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, \npotrebno je navesti dipl.ing.geotehnike, odnosno mag.ing.geoing. koji predaju Tehničku kulturu da bi u budućnosti imali pravo dopune satnice u slučaju kada postanu tehnološki višak ili zbog novog zaposlenja.\nTakođer je potrebno uvrstiti u Pravilnik i ostala zvanja s ostalih tehničkih fakulteta (građevinski, strojarski i sl.) s potrebnim pedagoškim kompetencijama, kao odgovarajuća stručna sprema za izvođenje nastave Tehničke kulture u osnovnoj školi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1205,"Katarina Barić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, slažem se s kolegicom Kristinom Vrabec. Smatram da učitelji koji rade u navedenim predmetima u budućnosti imaju pravo dopune satnice u istima. Važno je da se to posebno i jasno navede jer diplomiranih učitelja s pojačanim programom iz prirodoslovlja nema navedenih u čl. 5,točka 17. te bi oni koji u nastavi prirode i biologije rade na neodređeno, ukoliko se to posebno ne navede, u budućnosti zbog potrebe za dopunom satnice, bili oštećeni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1206,"OSNOVNA ŠKOLA DONJI KRALJEVEC","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, u ovome članku neophodno je i jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak i da se vode kao stručne osobe kod prijave na natječaj za zaposlenje.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1207,"Katica Mikulaj Ovčarić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani,\nsmatram da su učitelji koji su zaposleni sa završenim studijima čija zvanja nisu navedena u prijedlogu novog Pravilnika stavljeni u nepovoljan položaj jer ukoliko izgube satnicu u školi ili nekoj od škola u kojima rade, neće se moći zaposliti u novoj školi. \nNeka od tih zvanja su:  učitelji tehničke kulture sa završenim nekim od tehničkih fakulteta, učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom iz prirodoslovlja,  diplomirani inženjer prehrambene tehnologije itd.\nObzirom da smo pušteni u sustav, potrebno je za nas pronaći adekvatno rješenje kako bismo mogli ravnopravno konkurirati za posao u školi s onim zvanjima koja će biti navedena u novom Pravilniku.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1208,"Monika Kanižaj","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, predlažem da zbog izbjegavanja problema u budućnosti, jasno navede da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a koji rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije (stupanjem na snagu ovog Pravilnika) u budućnosti imaju pravo dopune satnice i u nastavnom predmetima prirode i biologije. \nMonika Kanižaj, mag. educ. biol. et chem.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1209,"Maja Tkalec","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, smatram da bi u članku 11. još bilo potrebno točno definirati da ukoliko učitelji, koji su  u radnom odnosu na neodređeno radno vrijeme u školi, izgube dio satnice, mogu dobiti nadopunu satnice u predmetima koji su predavali. To se posebice odnosi na diplomirane učitelje razredne nastave s pojačanim predmetom iz prirodoslovlja koji su do sada predavali i Biologiju i Prirodu. Bilo bi vrlo nelogično i nepravedno da se, ukoliko ostanu bez dijela satnice u Biologiji, više ne mogu zaposliti na mjestu učitelja Biologije jer nisu navedeni kao odgovarajuće osobe u članku 5. točka 17.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1210,"Denis Kirić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Pozdravljam inicijativu da se jasno i transparentno definira odgovarajuća vrsta obrazovanja potrebna za zapošljavanje u školskim ustanovama. Želio bih naglasiti da sukladno važećem Pravilniku o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (NN, 47/1996. i 56/2001.), diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom mogu izvoditi razrednu nastavu odnosno nastavu odgovarajućeg predmeta u osnovnoj školi.\nUsprkos zakonskoj regulativi, česti su pritisci i kršenja tih prava, a sa sličnim se problemom susrećemo i danas. Zato sam mišljenja da bi trebalo uvažiti stručnost nastavničkog kadra koji nas je pripremao za našu visoku stručnu spremu te valjanost i zakonitost programa učiteljskih fakulteta koji su nam izdavanjem diploma priznali stjecanje prava koja nam pripadaju po propisima. Koliko sam do sada uspio pročitati, veći dio tzv. pojačanih predmeta je ispravno uvršten u prijedlog ovog Pravilnika (i nadam se da će ostati i u konačnoj verziji), no osjećam se dužnim upozoriti da su kolege diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom povijest izostavljeni iz čl. 5.19 te da su diplomirani učitelji/ce s pojačanim predmetom prirodoslovlje izostavljeni iz čl. 5.17 i ponovo primorani ispočetka dokazivati svoju stručnost u predmetima prirode i biologije iz jednostavnog razloga što su im u to vrijeme nadležne institucije dodijelile pogrešno zvanje. Kako se ni jedan od programa više ne može upisati (ne zbog nestručnosti nas koji smo već završili te neki i radimo taj predmet već više od deset godina pa čak i postali učitelji-mentori ili savjetnici, već zbog popunjavanja potrebnih kvota), radi se o dugoročno gledano relativno malom broju osoba. Predlažem da se svi diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim predmetom dodaju pod opcije a) u skladu s važećim zakonima i načelima pravednosti.\nTakođer, kako bi se prava svih diplomiranih učitelji i učiteljica s pojačanim predmetima u potpunosti ispoštovala, potrebno je i u članku 11. jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice u tim predmetima i u slučaju gubitka i smanjenja istih. Ako smo bili stručni do sada, propisno se i redovito stručno usavršavali, ne vidim zašto bi nam ta stručnost trebala biti dovedena u pitanje prilikom eventualnog gubitka dijela ili cijele satnice.\n\nDenis Kirić, dipl. uč., učitelj mentor","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1211,"Ivana Kramar","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, u ovome članku neophodno je i jasno definirati da osobe koje nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Nacrtom, a na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, imaju pravo dopune satnice ukoliko postanu tehnološki višak. Nažalost, događa se da tehnološki viškovi bivaju odbijeni, bez ikakvih sankcija, od strane škola u koje su upućeni. Za pretpostaviti je samo do kakvih bi tek manipulacija moglo doći prilikom zbrinjavanja tehnoloških viškova ukoliko se to jasno ne definira. Također, mogu li se zaposliti osobe, na koje će se odnositi odredbe članka 11. stupanjem na snagu Pravilnika, ukoliko bi trebale mijenjati poslodavca (npr. preseljenje u drugu županiju)?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1212,"Krešimir Hamer","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Ovaj pravilnik bi jasno trebao odrediti da svi koji su legitimno, zakonski stekli pravo rada u osnovnoj ili srednjoj školi i položili stručni ispit do dana stupanja na snagu novog pravilnika, ostvaruju i uživaju sva prava vezana uz nova zaposlenja odnosno da ravnopravno sudjeluju u natječajima za nova zaposlenja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1213,"Željka  Tot","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, slažem se s kolegicom Kristinom Vrabec. Smatram da učitelji koji rade u navedenim predmetima u budućnosti imaju pravo dopune satnice u istima. Važno je da se to posebno i jasno navede jer diplomiranih učitelja s pojačanim programom iz prirodoslovlja nema navedenih u čl. 5,točka 17. te bi oni koji u nastavi prirode i biologije rade na neodređeno, ukoliko se to posebno ne navede, u budućnosti zbog potrebe za dopunom satnice, bili oštećeni.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1214,"Natalija Ilić","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, slažem se s navodima kolegice Kristine Vrabec. U čl.11.se mora definirati i dodati rečenica kako dipl.učitelji s prirodoslovljem ( a i svi drugi koji se zateknu u sustavu po starom pravilniku kao što piše) imaju pravo dopune satnice u slučaju da na školi u kojoj trenutno rade ostanu bez dijela sati ili bez posla, a sve  kako ne bi bilo mjesta daljnjim propustima i zakidanjima navedenih kadrova. Isto tako, dosad smo predavali predmet biologija i treba nam se omogućiti da ga možemo i prema novom pravilniku predavati.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1215,"ŽELJKA OBROVAC","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, prema trenutno važećem slijedećem Pravilniku: Pravilnik o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) kemiju u osnovnoj školi može predavati diplomirani inženjer prehrambene tehnologije. Molim Vas lijepo da to zvanje vratite i u ovaj novi Pravilnik. Nije uredu da osobe koje su položile stručni ispit iz kemije, poput mene po tom novom Pravilniku više nisu stručne, a da ste s druge strane u stručne predavače kemije dodali prof. biologije i geografije. Većina nas koji predajemo kemiju u osnovnoj školi radimo na više škola da bi imali punu satnicu. Ovim nacrtom Pravilnika mi se više nismo u mogućnosti javljati na nove natječaje. Ja na primjer, predajem kemiju već više od 10 godina u tri osnovne škole i jednoj područnoj školi, od kojih su tri škole van mjesta moga stanovanja. Ovim Pravilnikom, ja neću biti u mogućnosti javit se na nove natječaje i smanjiti si broj škola na kojim radim, a trebam još 30 godina raditi. Isto tako pitanje je kako će biti riješeno ako postanem tehnološki višak zbog smanjenja broja učenika i time razrednih odjela. Znam da ima puno slučajeva kao moj u RH i svima nama će biti budućnost upitna ako to tako ostane u Pravilniku.  Ako smo mogli položiti stručni ispit iz kemije i dobili potvrdu od MZOŠ, bilo bi uredu da se zvanje diplomirani inženjer prehrambene tehnologije vrati u ovaj nacrt Pravilnika tako da ostanemo na popisu potrebnih zvanja za predmet kemiju u OŠ. Hvala","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1216,"Kristina Vrabec","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Obzirom na specifičnosti zatečenih stanja posebno se navodi da diplomirani učitelji s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije (stupanjem na snagu ovog Pravilnika)  imaju pravo dopune satnice i u nastavnom predmetu BIOLOGIJA s obzirom da su zatečeni na radnom mjestu učitelja prirode i biologije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1217,"Kristina Vrabec","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Pod NN 56/2001. podrazumijevaju se i diplomirani učitelji s pojačanim programom iz prirodoslovlja koji su se zapošljavali u nastavnim predmetima priroda i biologija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1218,"Kristina Vrabec","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Poštovani, \n      navodite da će osobe koje se na dan stupanja na snagu ovoga Pravilnika zateknu u radnom odnosu na neodređeno radno vrijeme u osnovnoškolskoj ili srednjoškolskoj ustanovi, a nemaju vrstu obrazovanja propisanu ovim Pravilnikom, nastaviti s obavljanjem poslova svog radnog mjesta ako su zaposlene sukladno odredbama Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju učitelja i stručnih suradnika u osnovnom školstvu (Narodne novine, broj 47/1996. i 56/2001.) i Pravilnika o stručnoj spremi i pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika u srednjem školstvu (Narodne novine, broj 1/1996. i 80/1999.). \n1. Skrećem pozornost na NN 56/2001. u kojem stoji da učitelji s pojačanim predmetom (ovdje se podrazumijeva i titula diplomirani učitelj s pojačanim programom iz predmeta) mogu raditi navedeni predmet, a gdje se učiteljima s prirodoslovljem javljaju veliki problemi. Molim da jasno navedete da se pod tim podrazumijeva i diplomirane učitelje s pojačanim programom iz prirodoslovlja (za koje su se uredno odobravali upisi; posljednji 2003., a kvalifikacije se uredno osporavale), a za koje se pojam predmet  (prema studijskom programu, kolegijima slušanim za vrijeme studiranja) individualno tumači (bez uzimanja u obzir studijskog programa). Mnogi pojam prirodoslovlje tumače u  širokom spektru značenja (priroda, biologija, fizika, kemija, matematika) i samim time ga ne priznaju, što je sasvim pogrešno. Iz odslušanih kolegija upisanih u indeks jasno je vidljivo da su studenti bili školovani za nastavu prirode i biologije (iz kojih su bili i ocjenjivani držanjem oglednih sati u nastavi biologije 7. i 8. razreda), a pogreška je bila samo od strane fakulteta, Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i tadašnjeg MZOS-a što su nam dodijelili pogrešni naziv u diplomi (danas se pozivate da taj predmet u NPP-u ne postoji, a nije postojao ni tada, a naziv stečenog zvanja ste odobrili). S obzirom na teški propust u nazivlju, koji je kontradiktoran semantici našeg zvanja u stvarnom obliku, smatram da zbog toga ne moramo biti zakinuti i oštećeni. Stoga vas molim da se ovdje eksplicitno navede da se pod NN 56/2001. podrazumijevaju i diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz prirodoslovlja kojima se odobravalo zapošljavanje u nastavi prirode i biologije (LEGALNO). \n2. Potreba da se posebno naznači da su učitelji s pojačanim programom prirodoslovlja bili legalno zapošljavani u skladu NN 56/2001. je važna i iz sljedećeg razloga.\nOsobe koje će prema ovom članku slijedom zatečenog stanja (diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a koje rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije)  steći pravo zadržavanja radnog mjesta, u budućnosti bi mogle  biti oštećene. Do toga će doći ukoliko se ukaže potreba da iste  moraju tražiti dopunu satnice ili mijenjati radno mjesto (udaljenost, bolesno dijete).\nPREDLAŽEM da zbog izbjegavanja problema u budućnosti, jasno navedete da diplomirani učitelji razredne nastave s pojačanim programom iz nastavnog predmeta prirodoslovlje, a koji rade na neodređeno u nastavi prirode i biologije (stupanjem na snagu ovog Pravilnika) u budućnosti imaju pravo dopune satnice i u nastavnom predmetu BIOLOGIJA. \nSmatram da je to jedino ispravno jer ako osoba već  radi i zatečenim stanjem ima pravo i nastaviti raditi u predmetima priroda i biologija, ne vidim razloga da uslijed potrebe za nadopunom satnice/promjenom radnog mjesta ista nema pravo da svoje potrebe dopuni u predmetu biologija. Unutar ovog članka ovo je potrebno posebno navesti jer nas učitelja s navedenim zvanjem nema u čl.5 pod točkom 17., već samo pod točkom 16.. \nMi koji već godinama radimo u nastavi prirode i biologije ovim zatečenim stanjem trebali bismo imati pravo i u budućnosti nastaviti raditi u predmetu biologija.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1219,"Krešimir Supanc","PRAVILNIK,\nČlanak 11. ","Dakle osoba nastavlja raditi u školi bez obzira što po novom Pravilniku nema vrstu obrazovanja potrebnu za obavljanje poslova svog radnog mjesta. Osoba izgubi dio satnice zbog samnjenog broja razrednih odjela i onda taj isti posao ne može raditi u drugoj školi nakon stupanja na snagu ovog pravilnika?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1220,"Sveučilište u Rijeci, Studiji politehnike","PRAVILNIK,\nČlanak 13. ","Iz nacrta pravilnika (word dokument) izostavljena su nastavnička zanimanja npr. iz sektora 6., 7., 8. itd., koja su navodno uređena, a nisu!. Pravilnik se oslanja na aktualni Zakon koji je sam po sebi manjkav u dijelu u kojem se dopušta uvođenje prvostupnika u nastavni proces iako se to uvelike kosi s europskim preporukama i strateškim ciljevima kojima se želi unaprijediti kakvoća nastave i postignuća učenika. Dakle, stručnim i sveučilišnim prvostupnicima, neovisno o nedostatku kompetentnih nastavničkih kadrova, nije mjesto u nastavi (izuzetak su suradnička mjesta i specijalizirana praktična nastava), već se Zakonom ili pravilnikom (u slučaju da nedostaje kompetentnih nastavnika) tako uposlenim osobama treba nametnuti završavanje odgovarajućeg nastavničkog studija u nekom roku (osobito u osnovnoškolskoj nastavi te u 4. ciklusu općeg i strukovnog obrazovanja). Za ostale profile (diplomirani inženjeri, magistri i sl.) koji primarno nisu nastavnički (a takvih je trenutno najviše) stjecanje pedagoških kompetencija ne može biti univerzalno, kakvo je sada, jer se nastava pojedinih predmeta ili područja bitno razlikuje. Tako su i nastavničke kompetencije bitno različite za društveno i humanističko područje, prirodoslovlje, tehniku, jezično područje, matematiku, da ne spominjem posebna područja i predmete čije metodike su razvijene... \nS obzirom da su u tijeku poslovi i projekti na izradi standarda zanimanja i standarda kvalifikacija za nastavnike informatike, matematike, tehnike, kemije, biologije, fizike... (STEM područje), kojima će se regulirati kompetencije (barem za ove nastavnike), bilo bi dobro \"pričekati\" s Pravilnikom do kraja godine. Ujedno bi bilo važno u Pravilnik \"ugraditi\" mehanizam za stjecanje konkretnih nastavničkih kompetencija (za neke predmete će opće-dosadašnje biti dostatne, dok za druge neće), te tako Pravilnik učiniti operativnijim.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[1221,"Anica Hrlec","PRAVILNIK,\nČlanak 13. ","Poštovani, s obzirom na velike propuste u nacrtu Pravilnika, nadam se da će tek korigirani Pravilnik, u skladu s postojećim legitimnim zanimanjima i strukama, te novim interdisciplinarnim poslijediplomskim studijima stupiti na snagu, te uvažavajući nove kurikularne ideje postati pravovažeći.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]