{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":3,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":182,"n_cols":6,"rows_kept":182,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Antonio Barać","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[2,"Ivanka Penava","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[3,"Barbara Plečić ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[4,"IVA LJUBANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu\nzdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[5,"Anamarija Jelečki","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[6,"Katarina Jelavić","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[7,"TANJA LEONTIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\n\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \n\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\n\n\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. \n\nU postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[8,"Ivan Penava","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[9,"LUCIJA PUTRIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n\n1.      Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\n\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n\n·        Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n\n·        Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \n\nA)    ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\n\nB)    pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\n\nC)    dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\n \n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n\n2.      Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n\n3.      Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\n\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\n\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[10,"Zdravka Martinko","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[11,"Ante Penava","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[12,"MARKO DOROTIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\n\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[13,"Mariana Penava","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[14,"Andrea Rippl-Gotvald","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[15,"ANITA BREŠKI","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[16,"JASENKA GRGURIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[17,"MILJENKO MAJDAK","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu\nzdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[18,"ADMIR DILBEROVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.\n\nS poštovanjem, \nAdmir Dilberović, mag. med. lab. diag.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[19,"RENATA NEMET-GUŽVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[20,"Toni Herenda","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Osobno, i u ime GO SDP-a Pag smatramo da je ovakav prijedlog  jako loš za stanovnike grada Paga, gdje se gradu Pagu ukida 1 tim opće / obiteljske medicine, što je smanjenje s 3 na 2 tima. \nStanje je još gore u općinama Kolanu i Povljani na Pagu... Govorimo o najvećem otoku ZD županije s ogromnim pritiskom na sustav u ljetnim mjesecima.\nOstali manji otoci ZD županije su u još goroj situaciji.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[21,"IVANA JAKUŠIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[22,"NIVES BOŽIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[23,"KRISTINA KOPIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[24,"KATJA PULJČAN","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[25,"Hrvatsko logopedsko društvo","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Pozdravljamo vraćanje logopedske djelatnosti u Mrežu javne zdravstvene službe na razini primarne zdravstvene zaštite, što je bitan iskorak u osiguravanju dostupnosti logopedske usluge korisnicima svih životnih dobi. \nOstvarivanje logopedskih usluga bez uputnice značajno će doprinijeti skraćivanju vremena ostvarivanja logopedske usluge i smanjivanju listi čekanja u sekundarnim i tercijarnim zdravstvenim ustanovama.\nPri donošenju broja logopedskih timova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti potrebno je uzeti u obzir broj stanovnika na određenom području.\nKako bi se stanovništvu RH omogućila jednaka dostupnost logopedskih usluga u sustavu javnozdravstvene usluge u svim županijama, predlažemo korekcije broja magistara logopedije u sljedećim županijama: \n\nŽUPANIJA     NACRT  PRIJEDLOG PROMJENE NACRTA\nZagrebačka           9          13\nSplitsko-dalmatinska  8          14 (podržava i ST ogranak Hrv.ped.društva)\nKrapinsko-zagorska  4           8    (podržava i Krap.-zagorska županija)                                   \nVukovarsko -srijemska  4          6\nZadarska                   4                  5\nKoprivničko-križevačka         4              5\nVaraždinska            4        6\nOsječko-baranjska          6          8\n\nGore navedeni broj timova logopedske djelatnosti u Mreži javnozdravstvene službe će se pozitivno odraziti na dostupnost logopedske usluge stanovništvu RH.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[26,"Udruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Udruge poslodavaca u zdravstvu Hrvatske, dajemo sljedeće prijedloge:\n\n1.\nVezano za Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije, predlažemo sljedeće:\n\nNastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije (NZZJZ PGŽ) trenutno raspolaže jednim zdravstveno-ekološkim timom u čijem su sastavu doktor medicine, specijalist epidemiologije ili zdravstvene ekologije i diplomirani sanitarni inženjer. Zbog intenzivnijeg antropogenog utjecaja na okoliš, a time i mogućnosti utjecaja na zdravlje stanovnika PGŽ, javlja se potreba za još jednim dodatnim timom. Na području PGŽ već dugi niz godina djeluju gospodarski subjekti čija djelatnost ima potencijalno negativan utjecaj na okoliš. Neki od najznačajnijih su rafinerija nafte, termoelektrana, brodogradilišta, centar za gospodarenje otpadom, teretna morska luka i slično. Pored industrijskih subjekata, okoliš je u PGŽ potencijalno ugrožen i pružanjem turističko-ugostiteljskih usluga s naglaskom na intenziviranje nautičkog turizma i sidrenjem velikih brodova za kružna putovanja (kruzeri). Uz sve navedeno, nove gospodarske aktivnosti kao što su LNG terminal u Omišlju te sanacija crne jame Sovjak predstavljaju nove izazove za očuvanje okoliša i zdravlja stanovnika na području utjecaja.\n\nNavedeno zahtijeva kvalitetnu i sveobuhvatnu procjenu rizika utjecaja faktora okoliša na zdravlje ljudi te provedbu preventivnih mjera, ali i eventualnih mjera sanacije za što je neophodno kadrovski osnažiti NZZJZ PGŽ s dodatnim timom. Nadalje, nova zakonska regulativa s naglaskom na Zakon o vodi za ljudsku potrošnju postavlja obavezu procjene rizika u prioritetnim objektima, čime se pred postojeći zdravstveno-ekološki tim postavljaju nove obveze i izazovi te dodatno intenzivira potreba za novim timom. \n\nZbog svega navedenog, ali i zbog geografskih specifičnosti PGŽ, novi zdravstveno-ekološki tim neophodan je kako bi se prevenirao utjecaj potencijalnih zagađivača na okoliš a posljedično i na zdravlje ljudi.\n\n2.\nVezano za Nacionalnu memorijalnu bolnicu Vukovar, predlažemo sljedeće:\n\n2.1. Interna medicina\n\nBroj akutnih postelja koji je bio do sada predviđen Mrežom javne zdravstvene službe je 23, dok je prvim prijedlogom MIZ-a predloženo povećanje na 25 postelja, da bi prijedlogom u savjetovanju ovaj broj ponovno smanjen na trenutnih 23. Međutim, prema podacima iz bolničkog BIS-a za 2022. godinu vidljiva nam je popunjenost od 122%, za 2023. godinu 105%, dok je popunjenost u prva dva mjeseca 2024. godine 121,35%, što podrazumijeva značajno veći broj akutnih postelja od trenutnih. Ovdje želimo naglasiti da NMB Vukovar nema akutnih postelja infektologije niti pulmologije, no pacijenti s područja koja gravitiraju navedenoj bolnici, ukoliko im je potrebno akutno liječenje iz ovih djelatnosti, zbrinjavaju se u vukovarskoj bolnici u okviru akutnih postelja interne medicine. Također, napominjemo da se svi COVID pozitivni i svi ostali infektološki pacijenti koji zahtijevaju stacionarno liječenje zbrinjavaju u toj bolnici pri internoj medicini (ne upućuju se u OŽB Vinkovci koja ima akutne postelje infektologije) te je u prethodnom razdoblju pri internoj medicini zbrinjavan i značajan broj infektoloških pacijenata. Kako na području ove Bolnice živi velik broj staračke populacije i velik broj socijalno ugroženih osoba, uz istovremenu činjenicu loše prometne povezanosti Vukovara i Vinkovaca, svaki pacijent koji zatraži pomoć, bude i zbrinut na adekvatan način. U ovom trenutku u Službi internističkih djelatnosti uposleno je 17 specijalista i 8 specijalizanata. S obzirom da i dalje postoje u Bolnici samo akutne postelje interne medicine, kao i s obzirom na postotak iskorištenosti u 2022. godini od 121%, 2023. godini 104% i prva dva mjeseca 2024. godine 121,35% (prema našim podatcima), predlažemo povećanje akutnog broja postelja sa 23 na 30, no sve ispod 25 postelja potpuno je nedostatno.\n \n2.2. Psihijatrija\n\nBroj od 18 akutnih postelja koji je bio do sada predviđen Mrežom javne zdravstvene služb"}},"Djelomično prihvaćen","Djelomično se prihvaća."]
[27,"Udruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Vezano za postupak savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, Udruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske daje sljedeći prijedlog:\n\nRepublika Hrvatska bilježi izuzetno visoku stopu smrtnosti od raka i zauzima visoko drugo mjesto na listi zemalja EU. Dodatno, ECIS (European Cancer Information System) predviđa da će Hrvatska 2040. godine imati preko 28.000 stanovnika oboljelih od raka i preko 15.000 umrlih od ove bolesti što predstavlja porast od gotovo 13 posto u odnosu na sadašnju situaciju. Posebno zabrinjava podatak da se muškarci u Hrvatskoj nalaze na prvom mjestu u EU po smrtnosti od karcinoma. Gotovo 60 posto pacijenata s dijagnosticiranim tumorom čeka duže od dva mjeseca na početak radioterapije i radiokirurgije što vrlo negativno utječe na ishod liječenja i direktan je uzrok loše statistike umrlih od tumora.  \n \nU kontekstu Republike Hrvatske, koja se suočava s visokom stopom smrtnosti od raka i predviđanjima o značajnom porastu broja oboljelih u idućim desetljećima, nužno je usmjeriti fokus na unaprjeđenje kapaciteta unutar našeg zdravstvenog sustava. U cilju postizanja tog cilja, vjerujemo da je ključno maksimalno iskoristiti sve resurse dostupne u Hrvatskoj, posebice one koji predstavljaju vrhunski tehnološki napredak. \n \nS ciljem uspostavljanja najkvalitetnije sveobuhvatne onkološke usluge uključujući sve modalitete liječenja onkoloških pacijenta, podržavamo što širu primjenu naprednih tehnika kako bi se pacijentima olakšao pristup metodama liječenja poput hibridne kirurgije. Napredni pristupi i tehnike predstavljaju budućnost kirurškog liječenja karcinoma te su ključni za poboljšanje ishoda liječenja na nacionalnoj razini. Primjerice, poput Biološki vođene radiokirurgije (engl. Biologically-guided Stereotactic Ablative Radiation Therapy, BgSABR), napredne radiokirurške metode zasnovane na praćenju radiofarmaka koji se ciljano nakuplja u tumorskom tkivu. Radiofarmak se aplicira intravenski tijekom planiranja radiokirurškog liječenja, a planiranje se provodi na posebnom UHDPET CT uređaju Biograph Vision™ UHDPET/CT nuclear medicine scanner – inteligentnom molekularnom simulatoru. \n \nVažno je napomenuti da je napredak tehnologije omogućio izvođenje naprednih radiokirurških zahvata i u općoj endotrahealnoj i.v. anesteziji. Izuzetno je bitno korištenje naprednih endoskopskih metoda npr. Illumisite platforma za uzimanje uzorka tkiva što se svakodnevno izvodi u Radiochirurgiji Zagreb. Stav je taj da će se u budućnosti sve više koristiti single-treatment pristup za lokalno ablativno liječenje sekundarnih tumora, što pokazuju i recentna istraživanja. Također, hibridni pristup također će ući u sve češću primjenu jer proširuje indikacijsko područje, ublažava nuspojave i komplikacije, uključuje više područja stručnosti čime se povećava ukupna kvaliteta liječenja i u konačnici je korisniji za pacijenta.  \n \nSpecijalna bolnica Radiochirurgia Zagreb, s višegodišnjim iskustvom u primjeni naprednih tehnologija i metoda, demonstrira izvrsnost u liječenju kompleksnih onkoloških slučajeva. Ova ustanova je pionir u regiji u implementaciji već spomenute hibridne kirurgije, najsuvremenije dijagnostike za detaljno praćenje učinaka tretmana te korištenja umjetne inteligencije u svim fazama liječenja. Status Bolnice kao referentnog centra Siemensa za primjenu umjetne inteligencije u onkologiji dodatno potvrđuje njezinu predanost najvišim standardima kvalitete i inovacija u liječenju. Također, uspješno je provedena certifikacija Međunardong društva za stereotaksijsku radiokirurgiju čime je Radiochirurgia Zagreb postala – „ISRS Certified Centre“. U Radiochirurgii Zagreb se izvode funkcionalni radiokirurški zahvati o čemu je više puta pisano u našim medijima (liječenje aritmije srca uz pomoć radioablacije) i radiokirurška talamotomija s pacijentima s esencijalnim tremorom.  \n \nOvim putem podržavamo integraciju Specijalne bolnice Radiochirurgia Zagreb u mrežu javnozdravstvenih ustanova. Smatramo da bi ovaj strateški potez omogućio širu primjenu naprednih tehnika liječenja, pružajući pacijentima pristup još kvalitetnijoj onkološkoj usluzi. Vjerujemo kako bi ovakva sinergija znanja, iskustva i primjene tehnologije unaprijedila ishode liječenja za pacijente oboljele od karcinoma te bi potaknula daljnji razvoj i implementaciju inovativnih kirurških pristupa u Hrvatskoj, čime bi se osigurala sveobuhvatnija i kvalitetnija onkološka skrb. Upravo je sjajno kako građani Republike Hrvatske imaju mogućnost liječenja od malignih bolesti po vrhunskim svjetskim standardima u vlastitoj državi zahvaljujući viziji SB Radiochirurgia kroz rad multidisciplinarnog tima na opremi koja predstavlja vrh svjetske zdravstvene tehnologije. Dosadašnji rezultati liječenja pacijenata oboljelih od uznapredovalih malignih bolesti u ovoj Bolnici prepoznati su od strane Ministarstva zdravstva RH i HZZO-a te podržavamo tu suradnju i dalje, a na boljitak naših građana kako ne bi morali putovati izvan granica naše države gdje bi bili liječeni po puno višim cijenama.   \n \nSvjedoci smo brzog razvoja i implementacije naprednih radioterapijskih tehnologija koje su ključne u učinkovitijem liječenju onkoloških bolesti. U kontekstu Republike Hrvatske, koja se suočava s visokom stopom smrtnosti od raka i predviđanjima o značajnom porastu broja oboljelih u idućim desetljećima, nužno je usmjeriti fokus na unaprjeđenje kapaciteta unutar našeg zdravstvenog sustava. Smatramo da je u tu svrhu potrebno iskorisiti sve kapacitete koje u Hrvatskoj imamo, a poglavito one najnaprednije. U Hrvatskoj se već više godina obavljaju zahvati iz područja napredne radioterapije, odnosno radiookirurgije te se već gotovo 2 desetljeća tretiraju intra-kranijalni tumori.  \n \nU proteklih osam godina u Specijalnoj bolnici Radiochirurgia Zagreb koristi se više tehnoloških platformi uz pomoć kojih se tretiraju ekstrakranijalni tumori. Prema obavljenim rezultatima, ovakav pristup pokazao se odličnim osobito u liječenju onih oblika karcionma koji u RH predstavljaju najveći problem, a to su pluća, prostata, jetra, te metastatske promjene od različitih karcinoma poput primjerice debelog crijeva. Zračenje lokalno uznampredovalog inoperabilnog karcionma pankreasa dalo je rezultate koji spadaju u sam svjetski vrh. Pozdravljamo i podržavamo primjenu najnovijih radioterapijskih pristupa poput suvremene adaptivno-hibridne kirurgije, imunoterapije i biološki vođene radiokirurgije (engl. Biologically-guided Stereotactic Ablative Radiation Therapy, BgSABR) - napredne radiokirurške metode zasnovane na praćenju radiofarmaka koji se ciljano nakuplja u tumorskom tkivu. Također, smatramo da je potrebno naglasiti i korištenje umjetne inteligencije u radioterapijskim zahvatima te korištenje naprednih endoskopskih metoda poput Illumisite platforme, koja se koristi za precizno uzimanje uzoraka tkiva.  \n \nSve navedene tehnike, zajedno s naprednim radiokirurškim zahvatima koji se provode u općoj endotrahealnoj anesteziji, obavljaju se u Specijalnoj bolnici Radiochirurgia Zagreb, a predstavljaju budućnost u liječenju karcinoma, omogućujući liječnicima da pruže ciljanu i individualiziranu skrb svakom pacijentu. Integracija Specijalne bolnice Radiochirurgije Zagreb u mrežu javne zdravstvene službe omogućila bi širu primjenu nabrojanih naprednih tehnologija, pružajući pacijentima diljem Hrvatske pristup vrhunskoj radioterapiji. Osim toga, suradnja s kliničkim bolničkim centrima i drugim javnim zdravstvenim ustanovama potaknula bi razmjenu znanja i iskustava, čime bi se dodatno unaprijedila kvaliteta onkološke skrbi u našoj zemlji i te bi se doprinijelo kontinuiranom profesionalnom razvoju radioterapijskih stručnjaka. \n \nS obzirom na spomenutu visoku stopu smrtnosti smatramo da je Radiochirurgia Zagreb kao zdravstvena stanova koja pruža potpunu onkološku skrb od velike važnosti za zdravstveni sustav Republike Hrvatske. Stoga, predlažemo da se razmotri uvrštenje Specijalne bolnice Radiochirurgia Zagreb u mrežu javne zdravstvene službe u RH. Držimo da bi dostupnost naprednih tehnologija za pacijente oboljele od karcinoma bilo od velike koristi te da bi se na taj način i dodatno potaknuo razvoj radioterapijske struke u Hrvatskoj. \nVrhunska radioterapija koja se primjenjuje u Specijalnoj bolnici Radiochirurgia Zagreb je od vitalnog značaja za onkološke bolesnike jer omogućuje ciljano i učinkovito liječenje tumora, minimalizirajući štetu na okolnom zdravom tkivu, čime poboljšava kvalitetu života pacijenata.\nSmatramo da bi dostupnost naprednih tehnologija i usluga koje pruža Specijalna bolnica Radiochirurgia Zagreb za pacijente oboljele od zloćudnih bolesti bila od iznimne važnosti te bi se na taj način potaknuo daljnji razvoj radioterapijske struke i poboljšali ishodi liječenja u Hrvatskoj te postavio novi standard izvrsnosti u onkološkoj skrbi u našoj zemlji.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[28,"Američka gospodarska komora u Hrvatskoj","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Američka gospodarska komora u Hrvatskoj pozdravlja intenciju predlagatelja da otvori mogućnost uključivanja privatnih zdravstvenih ustanova u mrežu javne zdravstvene službe. Međutim, iz trenutnog nacrta Odluke o donošenju mreže javne zdravstvene službe je vidljivo da su privatne zdravstvene ustanove u najvećoj mjeri izostavljene. Kako bi se omogućio brži pristup pacijenata liječenju, AmCham podržava sveobuhvatnije uključivanje privatnih zdravstvenih ustanova u mrežu javne zdravstvene službe te pozivamo na jasno i transparentno definiranje kriterija uključivanja.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[29,"BERISLAV BULAT","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Trenutno nije pravo vrijeme za ukidanje timova u mreži obiteljske medicine (u daljnjem tekstu: OM) jer je atraktivnost te struke na najnižem stupnju otkako je države što pokazuje izrazito loša demografska (dobna) slika nositelja timova  - odnos liječnika mlađih od 50 god dobi u OM naspram liječnika u bolnicama je 805/6618 (1/8.2! apsolutni brojevi su inače u omjeru 1/4.6). Još više to pokazuju timovi bez nositelja kojima s godinama broj raste, a kvaliteta rada u njima opada jer je organiziran samo provizorno (vanjski suradnici, prekovremeni rad premorenih liječnika iz drugih ordinacija).\nPrijedlozi struke za ispravljanjem negativnih trendova se polako usvajaju (pokušaji administrativnog rasterećenja, povećanje koeficijenata i u obiteljskoj medicini, financiranje specijalizacija putem sredstava EU), no rezultati toga će se dugo čekati pošto se sa svime jako kasni. K tome, ni nakon prosvjeda liječnika, nije riješen zakon o radno pravnom statusu liječnika (koji je trebao uključiti i geografske specifičnosti), a poticaji za OM su ograničeni na par lokalnih zajednica. Nastavno na navedeno, za Virovitičko-podravsku županiju u kojoj živim i radim, predlažem da se broj timova zadrži na sadašnjem ili eventualno umanji za isti broj, ali na drugim lokacijama od predloženih. Obrazloženje:\n\n- potrebno je zadržati predviđeni broj timova u općini Lukač gdje broj stanovnika i nakon posljednjeg popisa stanovništva kao i prema aktualnim podacima o broju osiguranika HZZO-a daleko premašuje kapacitete jednog tima (gotovo 2.800). Ako se računa na prometnu povezanost s obližnjom Viroviticom, ona nije ni približno tako razvijena  kao prometna povezanost Virovitice i susjedne općine Suhopolje gdje se, pak, na jedva 5.000 stanovnika zadržava čak 4 tima! (prosječno po timu, dakle, ispod minimalnog potrebnog broja za tim prema HZZO-u!) - ako je potrebno broj timova smanjiti, onda je to jedan u općini Suhopolje gdje nije izgledno da će se tim bez nositelja popuniti, nego čak prije da će odljevom liječnica koje su već sada u dobi za mirovinu samo pojaviti još jedan tim bez nositelja umjesto da ga se zatvori, a osiguranici preraspodjele na preostala 3 tima (1.500 osiguranika po timu)\n- potrebno je zadržati predviđeni broj timova u Virovitici na 12 jer se u gradu broj stanovnika od 2011. do 2021. smanjio za jedva 9% (puno manje od županijskog prosjeka koji iznosi gotovo 20%), a broj pacijenata po ordinacijama obiteljske medicine je i porastao budući da se iz okolnih mjesta stanovnici liječniku javljaju upravo u Viroviticu. Za primjer uzmimo grad Slatinu gdje se zadržava isto stanje što je u skladu sa situacijom na terenu - Slatina je geografsko i trgovačko središte svojeg šireg kraja i brojni osiguranici iz susjednih općina dolaze u grad radi drugih obaveza i pri tom koriste zdravstvenu zaštitu ondje (jer su tu i rentgen, laboratorij, ljekarne pa i pedijatrijska te ginekološka ordinacija), a ne u timovima izvan njega (primjer susjednog Sopja gdje od oko 1.900 osiguranika, njih manje od 200 je upisano u lokalni tim ili Čađavice gdje unatoč dostupnoj ljekarni i preko 1.500 osiguranika u općini, njih tek oko 900 je upisano u lokalni tim). Tako na jedva 12.000 osiguranika HZZO-a u Slatini Mreža i dalje predviđa 8 timova OM što iznosi manje od 1.500 osiguranika po timu. U praksi je to puno više zbog ranije navedenog \"prelijevanja\" pacijenata iz drugih općina radi prometne povezanosti, navika građana pa i liječnika kao i drugih okolnosti koje tome već tradicijski pogoduju. Ako bi se u Virovitici, prema prijedlogu iznešenom u E savjetovanju, ukinuo 12. tim predviđen dosada važećom Mrežom, prosjek osiguranika po timu bi bio nemogućih 1.754 (i sa trenutno predviđenih 12 timova iznosi gotovo 200 stanovnika po timu više nego u Slatini). Naime, s obzirom na odličnu prometnu povezanost Virovitice sa susjednim općinama duž državne ceste D5 i još više D2 koju prati i podravska željeznička pruga, realna je potreba i za 13. timom (što bi mogao biti i tim u susjednoj općini Lukač kako je u prethodnoj točki pojašnjeno, no i njega se ovim prijedlogom Mreže - ukida??) \n- već gotovo 10god neuspješna i neiskorištena mogućnost otvaranja potencijalnog tima u Novoj Bukovici može se \"arhivirati\" tako da se tim u toj općini obriše u prijedlogu Mreže - radi se o općini u kojoj je broj stanovnika na razini minimalnog tima OM s tendencijom opadanja broja stanovnika (NAJGORI INDEKS U CIJELOJ ŽUPANIJI - čak 28% gubitka stanovništva u skladu s podacima Državnog zavoda za statistiku. Prometnu povezanost općine je suvišno opisivati (državna cesta D2 i podravska željeznica s kolodvorom u središtu općine) jer već desetljećima stanovnici zdravstvenu skrb imaju osiguranu u susjednim jedinicama lok. samouprave koje su na 6-7km udaljenosti.\n(npr. u manjim općinama s dorom prometnom povezanosti zadržani su svi postojeći timovi  iako su brojni od njih godinama bez nositelja, rade eventualno par sati tjedno, ali ih se novim prijedlogom ne ukida - primjer 4 tima u Suhopolju dok realno funkcionira s \"2.5\" tima).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[30,"Sandra Sekulić","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani,\nšto se tiče Mreže javne zdravstvene službe u Požeško-slavonskoj županiji predlažemo izmjenu u djelatnosti fizikalne terapije u kući bolesnika. Naime, analizom postojećeg, trenutnog stanja Mrežom javne zdravstvene službe u djelatnosti fizikalne terapije u kući bolesnika utvrđeno je da u Mreži postoji 5 fizioterapeuta za područje Požege (na 51.641 osiguranika) i 2 fizioterapeuta za područje Pakraca (na 12.322 osiguranika).\nTrenutna je situacija takva da za provođenje fizikalne terapije u kući bolesnika postoje liste čekanja i u Požegi (oko 4 mjeseca – 40 pacijenata čeka provođenje th) i u Pakracu (oko 2 mjeseca – 14 pacijenata čeka provođenje th).S obzirom na navedene činjenice smatramo opravdanim prijedlog za povećanje broja fizioterapeuta u Mreži za područje Požeško-slavonske županije, i to sa dosadašnjih 7 na budućih 10 fizioterapeuta.\nMeđutim, Nacrtom Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe predviđeno je povećanje broja fizioterapeuta u Mreži za područje Požege na 6 (+1) a u Pakracu na 4 (+2). Obzirom na ukupan broj osiguranih osoba na području Požege (51.641 i trenutnu listu čekanja od 4 mjeseca) smatramo da je potrebno predložiti  povećanje broja fizioterapeuta u Mreži za područje Požege sa sadašnjih 5 na 7 (+2) a u Pakracu sa sadašnjih 2 na 3 (+1). Nadamo se kako ćete ovaj naš prijedlog uvažiti. \nS poštovanjem,\nSandra Sekulić, pročelnica UO za zdravstvo, socijalnu skrb i hrvatske branitelje\nPožeško-slavonska županija","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[31,"SONJA NOVAČKI","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Vezano uz objavljeni Nacrt Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe kroz postupak e-savjetovanja, dostavljamo očitovanje Krapinsko-zagorske županije na prijedlog Mreže javne zdravstvene službe kako slijedi.\nU djelatnosti opće/obiteljske medicine predlaže se ukupan broj timova 75. U Zagorskim Selima je rad tima obiteljske medicine osiguran u ovom trenutku na način da liječnica nositeljica tima iz Kumrovca dio radnog vremena pruža zdravstvenu zaštitu u ordinaciji obiteljske medicine u Zagorskim Selima. Ovaj model pokazao se jako dobar, za isti je ishođena i suglasnost Ministarstva zdravstva (KLASA: 023-03/21-01342,  URBROJ: 534-03-1-1/1-21-06) te predlažemo da se Mrežom predvidi i dalje tim u Zagorskim Selima, kako bi se ovaj model organizacije, na način da se jedna ordinacija obiteljske medicine s nositeljem tima ugovori na dvije lokacije, mogao i dalje ugovarati na isti način, a posebno jer je ugovorena liječnica pred stjecanjem uvjeta za mirovinu.\nKod mreže timova u djelatnosti medicine rada, za Krapinsko-zagorsku županiju predviđeno je ukupno 6 timova. Predlažemo da se predvidi 5 timova za djelatnost medicine rada te još 2 tima i u županijskom zavodu za javno zdravstvo koji je proširio svoju djelatnost i na djelatnost medicine rada.\n Kod mreže timova posebnog dežurstva u djelatnosti dentalne medicine predlažemo da se predvidi za Krapinsko-zagorsku županiju ugovaranje tog tipa zdravstvene zaštite, zbog učestalih upita i zahtjeva naših osiguranika za organizacijom posebnog dentalnog dežurstva.\nU prijedlogu mreže medicinsko-biokemijskih timova u djelatnosti laboratorijske dijagnostike za Krapinsko-zagorsku županiju predviđeno je 6 timova. Predlažemo da u Mreži i dalje ostane medicinsko-biokemijski laboratorij u Klanjcu, obzirom na slabiju prometnu povezanost, udaljenost, starije, samačko stanovništvo te dostupnost same usluge našim pacijentima.\nNacrtom mreže timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika, za područje Krapinsko-zagorske županije predviđeno je 50 medicinskih sestara. Predlaže se povećanje broja timova na 54 i to u Humu na Sutli s 2 na 3, u Desiniću s 1 na 2, u Krapinskim Toplicama s 2 na 3 te u Donjoj Stubici s 2 na 3. Prijedlog se temelji na činjenici da svakodnevno svjedočimo sve većem porastu postotka udjela starijeg i starog najčešće samačkog stanovništva, s brojnim komorbiditetima, kako kroničnim tako i sve više prisutnim neizlječivim bolestima (palijativni pacijenti).\nObzirom na stalan rast broja pacijenata u palijativnoj skrbi predlaže se da se u sastav palijativnog tima uključi psiholog. Krapinsko-zagorska županija već nekoliko godina iz vlastitih sredstava financira rad psihologa u timu. U ovom trenutku na području Krapinsko-zagorske županije osigurana su tek dva palijativna kreveta u Općoj bolnici Zabok i bolnici hrvatskih veterana, a izmjenama mreže predviđa se povećanje na 6 kreveta u istoj. Izuzev ovog, nema niti jednog drugog oblika stacionarnog zbrinjavanja palijativnih bolesnika tako da se za sada taj nedostatak barem djelomice ublažava radom palijativnog tima i koordinatora.\nZbog svega naprijed navedenog, u mreži bolničke djelatnosti u Specijalnoj bolnici za medicinsku rehabilitaciju Krapinske Toplice, predlaže se uvrstiti 6 kreveta za palijativnu skrb, obzirom smo pred izglednom realizacijom kupnje prostora neposredno do Specijalne bolnice u kojem bi se organizirala palijativna skrb.\nNacrtom mreže fizikalne terapije u kući bolesnika, za Krapinsko-zagorsku županiju predlaže se 17 fizioterapeuta (Donja Stubica 2, Klanjec 1, Krapina 3, Pregrada 2, Zabok 6, Zlatar 3). Ovim putem predlaže se povećanje na 19 i to kod Donje Stubice s 2 na 4 fizioterapeuta, zbog konstantnog povećanja broja pacijenata kojima je potrebna fizikalna terapija, te zbog povećanja migracija stanovnika na našem području. Također skraćeno je vrijeme boravka pacijenata u bolnici nakon operacije te je sve veća potreba promptnog pružanja fizikalne terapije takvim pacijentima. Trenutno lista čekanja za fizikalnu terapiju u kuću iznosi oko 5 mjeseci.\nNacrtom mreže timova sestrinskih savjetovališta na razini primarne zdravstvene zaštite, za Krapinsko-zagorsku županiju prijedlogom je predviđeno 6 savjetovališta u domovima zdravlja. Zbog ruralnih područja i bolje dostupnosti stanovništvu predlažemo 8 savjetovališta.\nNacrtom mreže u logopedskoj djelatnosti na razini primarne zdravstvene zaštite, za Krapinsko-zagorsku županiju prijedlogom je predviđeno 4 logopeda. Zbog dugih lista čekanja i lakše dostupnosti stanovništvu predlažemo minimalno 8 logopeda.\nU prijedlogu mreže mobilnih ambulanti i mreža mobilnih ljekarni na razini primarne zdravstvene zaštite predviđena je za Krapinsko-zagorsku županiju 1 mobilna ambulanta. Predlažemo da se u mrežu uvrsti i 1 mobilna ljekarna kako smo i prijavili potrebu slanjem prijavnog obrasca za financiranje Mobilne ljekarne-auto kamper, Ministarstvu zdravstva dopisom KLASA: 500-01/23-01/35, URBROJ: 2140-09/7-23-3 od 24. svibnja 2023. godine.\nTakođer, predlaže se u Mreži povećati broj timova u djelatnosti ortodoncije za Krapinsko-zagorsku županiju s postojećih 4 na 5. Naime, trenutačni broj timova ne uspijeva pružiti zdravstvenu zaštitu u primjerenom roku, obzirom da je, primjerice u Specijalističkoj ordinaciji u Krapini, čekanje na prvi pregled četiri mjeseca, a za terapiju gotovo tri godine. To rezultira činjenicom da kad dijete konačno dođe na red za terapiju više ne ostvaruje pravo na istu temeljem zdravstvenog osiguranja jer je u tom trenutku već stariji od 18 godina što su dobne granice za ostvarivanje pojedinih usluga u sustavu zdravstvenog osiguranja.\nSpecijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju Stubičke Toplice do sada je u mreži javne zdravstvene službe imala 150 postelja za bolničko liječenje bolesnika fizikalnom medicinom i rehabilitacijom. Predlaže se da se broj postelja u novoj mreži poveća za dodatnih 20 postelja za bolničko liječenje fizikalnom medicinom i rehabilitacijom bolesnika oboljelih od akutnih i kroničnih bolesti, obzirom na zaprimanje zahtjeva za liječenje s područja svih županija, a na liječenje od akutnih bolesti trenutno se čeka do 4 mjeseca, dok se na liječenje kroničnih bolesti čeka do 6 mjeseci.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[32,"P.I.N.K. - life","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Kao glasnici oboljelih od karcinoma, svakodnevno svjedočimo njihovim izazovima. Naša misija je osigurati pristup najboljim tretmanima. Specijalna bolnica za Radiochirurgiju Zagreb, s naprednim tehnikama i tehnologijama, igra ključnu ulogu u tome. Zagovaramo njezinu integraciju u javnozdravstveni sustav radi boljeg pristupa tretmanima i poboljšanja ishoda liječenja. Pozivamo sve dionike u zdravstvenom sustavu da podrže ovu inicijativu kako bismo napredovali u borbi protiv karcinoma u Hrvatskoj.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[33,"MIRJANA KOLAREK-KARAKAŠ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Ispred Hrvatskog društva za preventivnu i socijalnu pedijatriju koje okuplja pedijatre primarne zdravstvene zaštite predlažem dopune ponuđenoj Mreži zdravstvenih ustanova primarne zdravstvene zaštite \n.Istarska županija zadovoljava\nZadarska zadovoljava\nLičko Senjska zadovoljava\nSplit treba 17\nSolin treba 3\nOmiš 2 ambulante\nVukovarsko Srijemska ok\nOsječko Baranjska\nĐakovo 4\nOsijek 10\nZagrebačka županija\nDugo Selo 3\nPodsused Vrapče Stenjevac potrebno 6 ambulanti, u Španskom se radi 28 zgrada, mlade obitelji s djecom\nVaraždinska županija\nSmanjiti na 13 Trnovec Bartolovečki ne treba ako u Varaždinu povisujemo s 4 na 5, ako u Varaždinu ostane 4 ambulante tada ostaje Trnovec Bartolovečki\nZagreb zadovoljava po broju ali je potrebna preraspodjela\nKarlovac zadovoljava\nBjelovarsko Bilogorska zadovoljava\nBrodsko Posavska županija, istočni dio BP županije (30 000 stanovnika) nema niti jedne ambulante) potrebna su 2 tima, Donji Andrijevci i Vrpolje\nOpćenito smo mišljenja da je u planiranje nove Mreže trebalo biti uključeno HDPSP koje čine pedijatri koji rade na terenu i najbolje su upoznati sa stanjem potreba. U slučaju bilo kakvih dodatnih objašnjenja i mišljenja stojimo na raspolaganju.\nMirjana Kolarek Karakaš dr.med.spec.pedijatar  Predsjednica Hrvatskog društva za preventivnu i socijalnu pedijatriju","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[34,"Hrvatsko društvo za onkologiju i radioterapiju","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Kao Hrvatsko društvo za onkologiju i radioterapiju, svjedoci smo brzog razvoja i implementacije naprednih radioterapijskih tehnologija koje su ključne u učinkovitijem liječenju onkoloških bolesti. U kontekstu Republike Hrvatske, koja se suočava s visokom stopom smrtnosti od raka i predviđanjima o značajnom porastu broja oboljelih u idućim desetljećima, nužno je usmjeriti fokus na unaprjeđenje kapaciteta unutar našeg zdravstvenog sustava. Smatramo da je u tu svrhu potrebno iskoristiti sve kapacitete koje u Hrvatskoj imamo, a poglavito one najnaprednije.\n\nU Hrvatskoj se već više godina obavljaju zahvati iz područja napredne radioterapije, odnosno radiokirurgije, najprije u KBC Zagreb gdje se već gotovo 2 desetljeća tretiraju intra-kranijalni tumor. U proteklih osam godina u Specijalnoj bolnici Radiochirurgia Zagreb koristi se više tehnoloških platformi uz pomoć kojih se tretiraju ekstrakranijalni tumori. Prema obavljenim rezultatima, ovakav pristup pokazao se odličnim osobito u liječenju onih oblika karcinoma koji u RH predstavljaju najveći problem a to su pluća, prostata, jetra, te metastatske promjene od različitih karcinoma poput primjerice debelog crijeva. Zračenje lokalno uznapredovalog inoperabilnog karcinoma pankreasa dalo je rezultate koji spadaju u sam svjetski vrh.\n \nPozdravljamo i podržavamo primjenu najnovijih radioterapijskih pristupa poput suvremene adaptivno-hibridne kirurgije, imunoterapije i biološki vođene radiokirurgije (engl. Biologically-guided Stereotactic Ablative Radiation Therapy, BgSABR) - napredne radiokirurške metode zasnovane na praćenju radiofarmaka koji se ciljano nakuplja u tumorskom tkivu. Također, smatramo da je potrebno naglasiti i korištenje umjetne inteligencije u radioterapijskim zahvatima te korištenje naprednih endoskopskih metoda poput Illumisite platforme, koja se koristi za precizno uzimanje uzoraka tkiva.\nSve navedene tehnike, zajedno s naprednim radiokirurškim zahvatima koji se provode u općoj endotrahealnoj anesteziji, obavljaju se u Specijalnoj bolnici Radiochirurgia Zagreb, a predstavljaju budućnost u liječenju karcinoma, omogućujući liječnicima da pruže ciljanu i individualiziranu skrb svakom pacijentu.\n\nIntegracija Specijalne bolnice Radiochirurgije Zagreb u mrežu javne zdravstvene službe omogućila bi širu primjenu nabrojanih naprednih tehnologija, pružajući pacijentima diljem Hrvatske pristup vrhunskoj radioterapiji. Osim toga, suradnja s kliničkim bolničkim centrima i drugim javnim zdravstvenim ustanovama potaknula bi razmjenu znanja i iskustava, čime bi se dodatno unaprijedila kvaliteta onkološke skrbi u našoj zemlji i te bi se doprinijelo kontinuiranom profesionalnom razvoju radioterapijskih stručnjaka.\n\nS obzirom na spomenutu visoku stopu smrtnosti smatramo da je Radiochirurgia Zagreb kao zdravstvena stanova koja pruža potpunu onkološku skrb od velike važnosti za zdravstveni sustav Republike Hrvatske.\n\nStoga, u ime Hrvatskog društva za onkologiju i radioterapiju, predlažemo da se razmotri uvrštenje Specijalne bolnice Radiochirurgia Zagreb u mrežu javne zdravstvene službe u RH. Držimo da bi dostupnost naprednih tehnologija za pacijente oboljele od karcinoma bilo od velike koristi te da bi se na taj način i dodatno potaknuo razvoj radioterapijske struke u Hrvatskoj.\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za onkologiju i radioterapiju\nProf.dr.sc. Fedor Šantek, dr.med, \nspecijalist radioterapije i onkologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[35,"NIKOLA CECIĆ-KARUZIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","U Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe predloženo je za područje Općine Šolta 1 tim obiteljske medicine.\n2 tima obiteljske medicine postojala su kontinuirano od 1992. godine te se umanjenjem za 1 tim značajno smanjuje nivo zdravstvene skrbi za naše stanovništvo. Iz razloga što na području Općine Šolta nema tima Hitne medicine već samo pripravnost jednog liječnika od 15 h do 7:00 ujutro. Za napomenuti je da je otok ujutro od 07:00 do 8:00 sati, 1 sat vremena bez ikakvog liječnika što je neprihvatljivo. Liječnik obiteljske medicine dolazi na otok u 08 h iz Splita.\nMolimo da na nivou Ministarstva zdravstva razmotrite mogućnost da se na Šolti osigura tim Hitne medicinske pomoći (T1).\nSvakako otok mora biti pokriven 24 sata s liječničkom skrbi kako bi otočani  ostvarili jednaka prava kao i svi ostali građani.\nTakođer skrećem pažnju da za njegu u kući bolesnika konačno imamo  1 u nacrtu mreže (Tablica I.10.2. à MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA)\nAli jedini od većih srednjodalmatinskih otoka NEMAMO ugovorenu nijednu fizikalnu terapiju u kući bolesnika.\nPredlažemo da se za Šoltu ugovori 1 fizikalna terapija u kući bolesnika (Tablica I.20.2. à MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA)\nUnaprijed zahvaljujemo na razumijevanju i sagledavanju zahtjevne situacije na otoku\nSa štovanjem\nOpćina Šolta\nOpćinski načelnik\n\nNikola Cecić-Karuzić","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[36,"ŽELJKO ČULINA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani,\nnastavno na prijedlog Opće bolnice Zadar, a vezano za broj akutnih postelja, predlaže se izmjena broja postelja u odnosu na Nacrt Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe,za sljedeće djelatnosti:\n1. Opća kirurgija: smanjenje s 82 na 56, uz izdvajanje* Neurokirurgije i Ortopedije i traumatologije kao samostalnih djelatnosti sa sljedećim brojem postelja:\n• *Neurokirurgija: 12\n• *Ortopedija i traumatologija: 14\n*Navedene djelatnosti trenutno djeluju unutar ugovorene Opće kirurgije, međutim traži se izdvajanje samostalnih djelatnosti u svrhu daljnjih ugovaranja s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. \nUkupan broj akutnih postelja s provedenim izmjenama iznosio bi 363, što je sukladno Nacrtu Odluke.\nVezano za broj stolaca/postelja dnevne bolnice, predlaže se izmjena u odnosu na Nacrt za sljedeće djelatnosti:\n1. Interna medicina: smanjenje s 21 na 19 stolaca\n2. *Izdvajanje Dermatologije kao samostalne djelatnosti sa 2 stolca dnevne bolnice\n3. Opća kirurgija: smanjenje s 10 na 8 stolaca\n4. **Dodavanje 2 stolca dnevne bolnice djelatnosti Anesteziologije, reanimatologije i intenzivne medicine\n* Navedena djelatnost trenutno djeluje unutar ugovorene Interne medicine, međutim traži se izdvajanje samostalne djelatnosti u svrhu daljnjih ugovaranja s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje.\n**Traži se dodavanje stolaca dnevne bolnice za djelatnost Anesteziologije, reanimatologije i intenzivne medicine, zbog planiranog ugovaranja stomatološke zdravstvene zaštite za djecu s teškoćama u razvoju i osobe s invaliditetom.\nUkupan broj  stolaca/postelja dnevne bolnice s provedenim izmjenama iznosio bi 114, što je jednako broju stolaca/postelja dnevne bolnice u Nacrtu Odluke.\nVezano za broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb, nema prijedloga za izmjenu u odnosu na Nacrt.\n\nS poštovanjem,\nRavnatelj Opće bolnice Zadar\nŽeljko Čulina, dr.med.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[37,"LJUBOMIR KOLAREK","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","U Tablici I.4.2. Mreža timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite trebalo bi ostaviti postojeće stanje Mreže i ne smanjivati im broj i to za općinu Nedelišće ostaviti postojećih 5 umjesto predloženih 4. \n\nNaime, kada govorimo o općini Nedelišće u Međimurskoj županiji govorimo o jednoj od najvećih općina s 11.253 popisane osobe, 3.407 kućanstva, te 3.992 stana za stalno stanovanje čime uz izuzetan položaj koji čini žilu kucavicu povezanosti od strane Varaždinske županije i najznačajnijih prometnih pravaca ostatka Hrvatske prema Međimurju te dalje prema Sloveniji i EU ovaj prostor svrstava u onaj od posebnog značaja. Razvoj same općine podržava i Vlada RH koja s Međimurskom županijom i Općinom Nedelišće ima potpisan ugovor o izgradnji Centra za starije osobe.\nTime se sama općina, a uz jasnu i nedvojbenu podršku Vlade RH, pozicionira kao ona koja će dati dodanu vrijednost naporima da se onima kojima je naša pomoć zaista potrebna i koji spadaju u posebno osjetljivu skupinu naših građana osigura prijeko potrebna skrb.\nJednako tako važno je za napomenuti i kako je u predmetnom Centru planirana 1 ordinacija dentalne medicine i 1 ordinacija opće/obiteljske medicine, a sve i za, između ostaloga, 300-tinjak budućih korisnika usluga samoga Centra. Ne smijemo nikako zaboraviti i potrebu uključivanja ili inkluzije te osiguravanja dostupnosti tih istih usluga i pripadnicima Romske nacionalne manjine za koje uporno osiguravamo jednaku pristupačnost svim uslugama pa tako i onim zdravstvenim koja bi im trebala biti na dohvat ruke. Općina Nedelišće se po tom pitanju nalazi u jednoj specifičnoj situaciji, a osiguravanjem i poticanjem istih na korištenje navedenih usluga ćemo i njihovu socijalizaciju i uključenost podići na jednu novu razinu. I za sam kraj nikako ne smijemo zanemariti i činjenicu kako na području Međimurske županije, a time i općine Nedelišće se značajno povećao broj stanovnika kroz broj stranih radnika koji jednako tako moraju imati dostupne zdravstvene usluge pa i u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite. Broj stranih radnika se na području sjevera Hrvatske rapidno povećava zbog potrebe radne snage posebice u proizvodnim, izvoznim djelatnostima, a koje uglavnom dominiraju u privatnom sektoru ovoga kraja, što vjerujem da razumijete će dodatno otvoriti potrebe za novim ordinacijama.\n\n\n\nGrad Prelog\nGradonačelnik\nLjubomir Kolarek","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[38,"Hrvatsko kirurško društvo Hrvatskog liječničkog zbora","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Republika Hrvatska bilježi izuzetno visoku stopu smrtnosti od raka i zauzima visoko drugo mjesto na listi zemalja EU. Dodatno, ECIS (European Cancer Information System) predviđa da će Hrvatska 2040. godine imati preko 28.000 stanovnika oboljelih od raka i preko 15.000 umrlih od ove bolesti što predstavlja porast od gotovo 13 posto u odnosu na sadašnju situaciju. Posebno zabrinjava podatak da se muškarci u Hrvatskoj nalaze na prvom mjestu u EU po smrtnosti od karcinoma. Gotovo 60 posto pacijenata s dijagnosticiranim tumorom čeka duže od dva mjeseca na početak radioterapije i radiokirurgije što vrlo negativno utječe na ishod liječenja i direktan je uzrok loše statistike umrlih od tumora.\n\nS ciljem uspostavljanja najkvalitetnije sveobuhvatne onkološke usluge uključujući sve modalitete liječenja onkoloških pacijenta, Hrvatsko kirurško društvo podržava što širu primjenu naprednih tehnika kako bi se pacijentima olakšao pristup metodama liječenja poput hibridne kirurgije. Također, pozdravljamo svaki oblik suradnje s kliničkim bolničkim centrima. Smatramo kako napredni pristupi i tehnike predstavljaju budućnost kirurškog liječenja karcinoma te su ključni za poboljšanje ishoda liječenja na nacionalnoj razini. Primjerice, poput Biološki vođene radiokirurgije (engl. Biologically-guided Stereotactic Ablative Radiation Therapy, BgSABR), napredne radiokirurške metode zasnovane na praćenju radiofarmaka koji se ciljano nakuplja u tumorskom tkivu. Radiofarmak se aplicira intravenski tijekom planiranja radiokirurškog liječenja, a planiranje se provodi na posebnom UHDPET CT uređaju Biograph Vision™ UHDPET/CT nuclear medicine scanner – inteligentnom molekularnom simulatoru. Također, važno je napomenuti da je napredak tehnologije omogućio izvođenje naprednih radiokirurških zahvata i u općoj endotrahealnoj i.v. anesteziji.\n\nNapominjemo da je izuzetno bitno korištenje naprednih endoskopskih metoda npr. Illumisite platforma za uzimanje uzorka tkiva što se svakodnevno izvodi u Radiochirurgiji Zagreb.\n\nStav Hrvatskog kirurškog društva je taj da će se u budućnosti sve više koristiti single-treatment pristup za lokalno ablativno liječenje sekundarnih tumora, što pokazuju i recentna istraživanja. Također, uvjereni smo da će hibridni pristup također ući u sve češću primjenu jer proširuje indikacijsko područje, ublažava nuspojave i komplikacije, uključuje više područja stručnosti čime se povećava ukupna kvaliteta liječenja i u konačnici je korisniji za pacijenta.\n\nSpecijalna bolnica Radiochirurgia Zagreb, s višegodišnjim iskustvom u primjeni naprednih tehnologija i metoda, demonstrira izvrsnost u liječenju kompleksnih onkoloških slučajeva. Ova ustanova je pionir u regiji u implementaciji već spomenute hibridne kirurgije, najsuvremenije dijagnostike za detaljno praćenje učinaka tretmana te korištenja umjetne inteligencije u svim fazama liječenja. Status bolnice kao referentnog centra Siemensa za primjenu umjetne inteligencije u onkologiji dodatno potvrđuje njezinu predanost najvišim standardima kvalitete i inovacija u liječenju. Također, uspješno je provedena certifikacija Međunardong drušva za stereotaksijsku radiokirurgiju čime je Radiochirurgia Zagreb postala – „ISRS Certified Centre“. U Radiochirurgii Zagreb se izvode funkcionalni radiokirurški zahvati o čemu je više puta pisano u našim medijima (liječenje aritmije srca uz pomoć radioablacije) i radiokirurška talamotomija s pacijentima s esencijalnim tremorom.\n\nHrvatsko kirurško društvo ovim putem podržava integraciju Specijalne bolnice Radiochirurgia Zagreb u mrežu javnozdravstvenih ustanova. Smatramo da su javni i privatni zdravstveni sustav komplementarni te da bi ovaj strateški potez omogućio širu primjenu naprednih tehnika liječenja, pružajući pacijentima pristup još kvalitetnijoj onkološkoj usluzi. Vjerujemo kako bi ovakva sinergija znanja, iskustva i primjene tehnologije unaprijedila ishode liječenja za pacijente oboljele od karcinoma te bi potaknula daljnji razvoj i implementaciju inovativnih kirurških pristupa u Hrvatskoj, čime bi se osigurala sveobuhvatnija i kvalitetnija onkološka skrb. \n\nKao Predsjednik Hrvatskog kirurškog društva i kao liječnik dužan sam svim našim pacijentima ponuditi ono najbolje što je moguće u ovom trenutku. Upravo je sjajno kako građani Republike Hrvatske imaju mogućnost liječenja od malignih bolesti po vrhunskim svjetskim standardima u vlastitoj državi zahvaljujući viziji SB Radiochirurgia kroz rad multidisciplinarnog tima na opremi koja predstavlja vrh svjetske zdravstvene tehnologije. Također moram naglasiti kako su dosadašnji rezultati liječenja pacijenata oboljelih od uznapredovalih malignih bolesti u ovoj bolnici prepoznati od strane Ministarstva zdravstva RH i HZZO-a te podržavam tu suradnju i dalje, a na boljitak naših građana kako ne bi morali putovati izvan granica naše države gdje bi bili liječeni po puno višim cijenama.\n\nPredsjednik Hrvatskog kirurškog društva,\nProf.dr.sc. Mario Zovak, dr.med.,FACS","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[39,"ŽARKO VRBICA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani,\n\nDonošenje ovog zakona je krucijalni trenutak za dalji razvoj i planiranje zdravstvenog sustava u RH. Za to je potrebno odmaći se od dosadašnjih načina razmišljanja preuzetog i modificiranog iz prethodnog sustava u kojem odavno više ne živimo ali čije posljedice još osjećamo. Za ostvarenje tih ciljeva predlažem razmotriti nekoliko manjih ali bitnih izmjena u prikazanom prijedlogu.\nKako bi zakoni trebali regulirati definirane procese na dulje vrijeme bez potrebe za učestalim izmjenama, dopunama i podzakonskim regulacijama mislim da bi u okviru ovog zakona trebalo jasno definirat standarde na kojima se zasniva mreža zdravstvene zaštite u RH a na temelju Ustavne odrednice o jednakom pravu na dostupnost zdravstvene zaštite svim stanovnicima RH. \nU cilju navedenog preporučam u zakonu jasno definirati standarde koji vrijede na području RH po navedenim odrednicama kao što su brojevi timova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti po broju stanovnika (na 50 ili 100 tisuća npr.) kao i definiranje područja u kojima se zbog specifičnih okolnosti (otoci, udaljena područja) mora osigurati jedinična mjera (tim) i za manji broj stanovnika.\nPo pitanju sekundarne zdravstvene zaštite bi trebalo jasno definirati, prema broju i sastavu stanovništva određenog područja, koje sastavnice mora imati objekt SZZ (bolnica) što bi trebalo biti unificirano za cijelo područje RH kao i minimalni broj postelja i broj i strukturu pojedinih izvršitelja (liječnika specijalista i sub-specijalista, srednjeg i višeg medicinskog kadra, nemedicinskog osoblja) prema broju i karakteristikama stanovništva na području obuhvata jedinice SZZ. U sklopu navedenog bi trebalo definirati i minimalni broj stanovnika za osnivanje objekta SZZ kao i maksimalnu vremensku udaljenost dostupa pojedinom objektu (zlatni sat). Mrežu objekata SZZ bi trebalo formirati prema navedenim standardima jer su sada u državnom vlasništvu. Uz navedeno bi trebalo odrediti i minimalne standarde provođenja hitnih i ne-hitnih dijagnostičko-terapijskih postupaka na razini SZZ što bi trebalo biti unificirano u cijeloj RH. Sukladno udaljenosti od centra tercijarne zdravstvene zaštite (TZZ) bi se trebali definirati i hitni postupci van standarda u ustanovama udaljenim od tercijarnog zdravstvenog centra i definirati način dodatnog financiranja takvih zahvata. Van navedenog bi svi centri trebali biti uniformno organizirani i ne bi trebalo biti potrebe za dodatnim financiranjem pojedinih centara SZZ već bi se možebitni dodatni zahtjevi trebali financirati iz drugih izvora (projekti, lokalna zajednica, turistički ili industrijski objekti koji zahtijevaju dodatnu zdravstvenu uslugu). (Edukacijski dio bi se trebao financirati iz odgovarajućeg sustava, ne zdravstvenog).\nPotrebno je jasno definirati standarde i ustanove tercijarne zdravstvene zaštite na razini cijele RH. Navedeni  centri (ili centar) bi morali imati jasno definirane postupke zbog kojih se bolesnik upućuje i koje moraju moći riješiti. U tim centrima se ne bi smjeli rješavati bolesnici s problemima definiranim za SZZ jer je to medicinski-legalno-financijski neodrživo. Sukladno obimu planiranog medicinskog obuhvata jasno definirati broj postelja i broj izvršitelja po organizacijskoj jedinici (odjelu) TZZ. Osigurati ravnopravni pristup TZZ iz svih objekata SZZ i onemogućiti direktan ulazak bolesnika iz hitne službe u TZZ. Osigurati cirkulaciju stručnjaka u centrima TZZ sukladno jasno definiranim postulatima izvrsnosti i uspješnosti u radu svakog pojedinca (Skandinavski model).\nU okviru ovog zakona bi trebalo i jasno definirati komunikacijske kanale, dokumentaciju i obveze pojedinih sastavnica sustava (PZZ, SZZU, TZZ) osobito pri upućivanju bolesnika na dalju obradu a kako bi se izbjeglo dupliranje dijagnostički postupaka, zahvata, troškovi ponovne dijagnostike ili pogreške uslijed neadekvatne priložene dokumentacije o poznatim stanjima, bolestima, terapiji ili alergijama. Potrebna minimalna obrada i dokumentacija po pojedinom dijagnostičko-terapijskom upitu bi trebala biti dodatno unificirana i propisana zakonom.\nOvako složen zakon s jasno definiranim standardima bi omogućio pravovremene korekciju u slučaju izmjene situacije na terenu koja nastaje fluktuacijom stanovništva. Također, kako u RH trenutno nije problem preveliki broj izvršitelja (osim možda u pojedinim rijetkom područjima) mislim da bi se osim maksimalnog broja izvršitelja svakako trebao definirati i minimalni broj izvršitelja kao osnova za planiranje sustava. Tada bi se nedostatak izvršitelja na pojedinim područjima mogao jednostavno riješiti metodama pozitivnog kapitalizma kao u drugim razvijenim društvima zapada a to je prilagodba financijskih uvjeta potražnji (manje plaće u mjestima veće zasićenosti brojem izvršitelja uz povećanje primanja do popune minimalnog broja u rizičnim područjima). Sve ostale metode (dodjela stanova, bonusi lokalne jedinice društva i slično) su nepravedni, nejednoliki i zaostatak su prošlog sustava koji je stimulirao neravnopravnost i diskrecijsko pravo pojedinca da upravlja nečijim životom.\n\nS poštovanjem\n\nŽarko Vrbica","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[40,"HUZPP","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Kao znanstvenici i stručnjaci za prava pacijenata, svakodnevno smo svjedoci izazova s kojima se susreću osobe oboljele od raznih bolesti. Upravo njihove priče o borbi, hrabrosti i nevjerojatnoj snazi inspiracija su nam u nastojanjima da osiguramo bolje uvjete liječenja i pristup inovativnim terapijama koje mogu značajno unaprijediti kvalitetu života.\n\nU tom duhu, želimo istaknuti značaj inovativnih medicinskih ustanova koje predstavljaju svjetionik nade za mnoge pacijente. Jedan takav primjer je Specijalna bolnica Radiochirurgija Zagreb koja se ističe svojom izvrsnošću i primjenom naprednih metoda liječenja, često nedostupnih u standardnom zdravstvenom sustavu.\n\nS obzirom na zabrinjavajuću statistiku vezanu za određene bolesti u našoj zemlji, uključujući i duge liste čekanja za ključne tretmane, jasno je da su promjene imperativ. Ova ustanova, opremljena najsuvremenijom tehnologijom i okupljajući vrhunske stručnjake, već pokazuje izvanredne rezultate u liječenju teških slučajeva, čime postavlja nove standarde u medicinskoj praksi.\n\nKao predstavnici pacijenata, zagovaramo integraciju takvih centara izvrsnosti u mrežu javnozdravstvenih ustanova. Vjerujemo da bi to omogućilo širem broju pacijenata pristup vrhunskim tretmanima, skratilo vrijeme čekanja i poboljšalo ishode liječenja. Integracija ovakvih centara u javni zdravstveni sustav poslala bi snažnu poruku o posvećenosti unapređenju zdravstvene skrbi i inovacijama.\n\nNaši pacijenti zaslužuju najbolju moguću skrb, što podrazumijeva pristup naprednim tehnologijama i metodama liječenja. Stoga pozivamo sve relevantne dionike u zdravstvenom sustavu da podrže ovu inicijativu i zajedno radimo na izgradnji sustava koji stavlja dobrobit pacijenata na prvo mjesto. Integracijom inovativnih medicinskih centara u javnozdravstveni sustav, možemo napraviti značajan korak naprijed u poboljšanju zdravstvene zaštite za sve građane. I sama europska povelja o pravima pacijenata nalaže poštivanje Prava na inovacije. Stoga bi ovako nešto bilo i nužno da se ista ispoštuje!","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[41,"Dario Zurovec","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Kao gradonačelnik Svete Nedelje, s ponosom stojim iza Specijalne bolnice Radiochirurgia Zagreb, koja već više od sedam godina predstavlja svjetionik nade za mnoge oboljele od karcinoma. Naša bolnica nije samo centar izvrsnosti u liječenju nekih od najtežih oblika karcinoma, poput raka gušterače, već je i pionir u primjeni najnovijih tehnologija u dijagnostici i liječenju ove opake bolesti.\nS obzirom na alarmantne statistike koje pokazuju visoku stopu smrtnosti od raka u Hrvatskoj, te posebno zabrinjavajuće podatke o dugim čekanjima na početak radioterapije i radiokirurgije, jasno je da je potrebno hitno djelovanje. Radiochirurgia Zagreb, s najsuvremenijom opremom i vrhunskim stručnjacima, već pruža izvanredne rezultate u liječenju i dijagnostici, koristeći metode poput hibridne kirurgije i umjetne inteligencije.\nNaša bolnica je postala referentni centar Siemensa, što dodatno potvrđuje njezinu predanost izvrsnosti i inovacijama. Stručnjaci koji rade u bolnici ne samo da su među najboljima u Hrvatskoj, već svoje znanje i iskustvo nesebično dijele, pružajući besplatne preporuke za liječenje onkoloških pacijenata.\nUlaganje u tehnološko i medicinsko znanje i iskustvo ključno je za napredak naše zajednice i cijele Hrvatske. Stoga, kao gradonačelnik, snažno zagovaram uključivanje Radiochirurgia Zagreb u mrežu javnozdravstvenih ustanova. Ovo nije samo pitanje pružanja kvalitetnije zdravstvene skrbi našim građanima, već i prilika da Hrvatska postane regionalni lider u borbi protiv karcinoma.\nPozivam sve relevantne dionike u zdravstvenom sustavu da prepoznaju vrijednost i potencijal koji Radiochirurgia Zagreb donosi. Integracijom ove bolnice u javnozdravstveni sustav, možemo zajedno raditi na smanjenju smrtnosti od karcinoma i pružanju nade mnogim pacijentima i njihovim obiteljima. Naša je dužnost i odgovornost osigurati da svaki građanin ima pristup najboljoj mogućoj skrbi, a Radiochirurgia Zagreb je ključan dio te vizije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[42,"ARIJANA KANJUH","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Zagreb, 21. veljače 2024. godine\n Urbroj: 145/2024\n\n\nPREDMET:  Nacrt prijedloga Mreže javne zdravstvene zaštite, savjetovanje\n\nPoštovani,\nu Specijalnoj bolnici za zaštitu djece s neurorazvojnim i motoričkim smetnjama trenutno definirane postelje i stolci po djelatnostima prikazane su kako slijedi:  \n\nDJELATNOST    Broj postelja za liječenje bolesnika        Broj stolaca/postelja         postelje      \n                             oboljelih od akutnih bolesti                    dnevne bolnice                 kronične bolesti\nPedijatrija                    20                          125 \nKronične dječje bolesti                                                           40*\nUKUPNO                    20                          125                      40\n*od toga 20 postelja za majke iz tretmana „Majka-dijete“\n\nSpecijalna bolnica za zaštitu djece s neurorazvojnim i motoričkim smetnjama, u skladu s trenutnim potrebama i budućim predviđanjima, predlaže kako slijedi:\n\nDJELATNOST                             Broj postelja za liječenje bolesnika        Broj stolaca/postelja          postelje      \n                                                      oboljelih od akutnih bolesti                   dnevne bolnice                   kronične bolesti\nPedijatrija                                             27                           174\nKronične dječje bolesti                                                                                   37*\nUKUPNO                              27                                  174                      37\n*od toga 27 postelja za majke iz tretmana „Majka-dijete“\n\nNavedenu promjenu predlažemo iz razloga kako slijedi:\nZbog napretka medicine, povećan broj medicinskih usluga može se pružiti u dnevnoj bolnici umjesto u stacionarnim kapacitetima, slijedom čega je jasno razvidno povećanje potrebnih kapaciteta za dnevno liječenje. \nVezano uz navedeno, a kako je 10 postelja u Odjelu djece školske dobi i dnevne bolnice u sklopu Službe za rehabilitaciju razvojne dobi, odnosilo na postelje za liječenje od kroničnih bolesti, iste je potrebno izuzeti iz planiranja (s 10 na 0), budući da se pružanje zdravstvene zaštite učinkovito pruža isključivo kroz dnevnu bolnicu koje se u skladu s trenutnim potrebama treba povećati s dosadašnjih 80 na 100. Odjel dojenčadi i male djece i dnevna bolnica u istoj Službi, uz povećanje broja stolaca dnevne bolnice s 20 na 27, ipak bi zadržala isti broj kroničnih postelja, odnosno njih 10.\nNadalje, Služba za razvojnu neurologiju i to na Odjelu majka – dijete i dnevne bolnice, uz potrebno povećanje stolaca dnevne bolnice s 9 na 15, ima i osjetno povećanje stacionarnih - akutnih bolesnika, slijedom čega predlažemo povećanje od 7 postelja (s 20 na 27), a isto kao nužnu posljedicu ima i za dodatne kronične postelje za koje se odnose isključivo na majke iz tretmana „majka-dijete“ (ukupno 27 kroničnih). Navedeni prijemi su mogući, budući da se oslobodio fizički prostor i dio ljudskih resursa ranije usmjerenih na stacionarne pacijente Odjela školske dobi. Nadalje, u sklopu navedene Službe djeluje i Polikliničko – konzilijarna neuropedijatrijska ambulanta i dnevna bolnica za visokoneurorizičnu djecu gdje stolce dnevne bolnice visokog rizika predlažemo povećati s 5 na 8.\nIzdvojena Jedinica robotske terapije, radeći većim intenzitetom, u dvije smjene, zahtjeva povećanje s 8 na 24 stolaca dnevne bolnice.\n\nS poštovanjem,\n\nRavnateljica\nDr. sc. Ivana Kern, dr. med.,\nspecijalist fizikalne medicine i rehabilitacije\n\n\n\n.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[43,"Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani,\nu nastavku navodim prijedlog i obrazloženje NZZJZ PGŽ na prijedlog odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe na području Primorsko-goranske županije (PGŽ) prema našim potrebama i organizacijskim jedinicama.\n\nNastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije (NZZJZ PGŽ) trenutno raspolaže jednim zdravstveno-ekološkim timom u čijem su sastavu doktor medicine, specijalist epidemiologije ili zdravstvene ekologije i diplomirani sanitarni inženjer. Zbog intenzivnijeg antropogenog utjecaja na okoliš, a time i mogućnosti utjecaja na zdravlje stanovnika PGŽ, javlja se potreba za još jednim dodatnim timom. Na području PGŽ već dugi niz godina djeluju gospodarski subjekti čija djelatnost ima potencijalno negativan utjecaj na okoliš. Neki od najznačajnijih su rafinerija nafte, termoelektrana, brodogradilišta, centar za gospodarenje otpadom, teretna morska luka i slično. Pored industrijskih subjekata, okoliš je u PGŽ potencijalno ugrožen i pružanjem turističko-ugostiteljskih usluga s naglaskom na intenziviranje nautičkog turizma i sidrenjem velikih brodova za kružna putovanja (kruzeri). Uz sve navedeno, nove gospodarske aktivnosti kao što su LNG terminal u Omišlju te sanacija crne jame Sovjak predstavljaju nove izazove za očuvanje okoliša i zdravlja stanovnika na području utjecaja.\nNavedeno zahtijeva kvalitetnu i sveobuhvatnu procjenu rizika utjecaja faktora okoliša na zdravlje ljudi te provedbu preventivnih mjera ali i eventualnih mjera sanacije za što je neophodno kadrovski osnažiti NZZJZ PGŽ s dodatnim timom. Nadalje, nova zakonska regulativa s naglaskom na Zakon o vodi za ljudsku potrošnju postavlja obavezu procjene rizika u prioritetnim objektima, čime se pred postojeći zdravstveno-ekološki tim postavljaju nove obveze i izazovi te dodatno intenzivira potreba za novim timom. Zbog svega navedenog ali i zbog geografskih specifičnosti PGŽ, novi zdravstveno-ekološki tim neophodan je kako bi se prevenirao utjecaj potencijalnih zagađivača na okoliš a posljedično i na zdravlje ljudi.\n\nSrdačan pozdrav,","Nije prihvaćen","Budući da je cilj dokumenta ujednačavanje zdravstvene zaštite na čitavom teritoriju Hrvatske prioritetno je pouniti osnovnu mrežu sa po jednim timom."]
[44,"Koordinacija hrvatske obiteljske medicine","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nMREŽA JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE","Poštovani, u ime Koordinacije hrvatske obiteljske medicine (KoHOM), obraćamo vam se s ciljem predlaganja integracije novih tehnoloških pristupa u mreži javnozdravstvenih ustanova. KoHOM, kao strukovna udruga liječnika praktičara opće i obiteljske medicine, kontinuirano teži unaprjeđenju kvalitete, dostupnosti i učinkovitosti zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj, s posebnim naglaskom na važnost integriranog pristupa u liječenju pacijenata. Integracija najsuvremenijih pristupa i tehnologija u javnozdravstveni sustav donijela bi značajne benefite liječnicima obiteljske medicine, a posebice pacijentima. Pristup naprednim dijagnostičkim i terapijskim metodama omogućio bi brže i preciznije otkrivanje karcinoma, što je ključno za uspješno liječenje ove opake bolesti. Osim toga, mogućnost upućivanja pacijenata na specijalizirane tretmane unutar vlastite države značajno bi poboljšalo kvalitetu zdravstvene skrbi za naše sugrađane. Za liječnike obiteljske medicine, suradnja sa specijalnom bolnicom Radiochirurgijom Zagreb značila bi pristup mreži vrhunskih stručnjaka i najnovijih tehnologija u liječenju karcinoma. Smatramo da korištenje najsuvremenijih dijagnostičkih i radioterapijskih metoda kao i primjena hibridne kirurgije značajno pridonose kvaliteti liječenja onkoloških pacijenata. Integracija bi također olakšala multidisciplinarni pristup liječenju, što je od iznimne važnosti za kompleksne onkološke slučajeve. Dodatno, uključivanje Radiochirurgije Zagreb u javnozdravstveni sustav doprinijelo bi i smanjenju opterećenja na primarnoj razini zdravstvene zaštite, omogućavajući liječnicima obiteljske medicine da se učinkovitije fokusiraju na prevenciju i rano otkrivanje bolesti. Dostupnija sekundarna zdravstvena zaštita ubrzala bi terapijske i dijagnostičke postupke, a samim tim bi utjecala na značajno smanjivanje stope bolovanja. U konačnici, sve ovo bi rezultiralo boljim ishodima liječenja i poboljšavanju trenutne katastrofalne statistike smrtnosti od karcinoma po kojima se Republika Hrvatska nalazi u samom europskom vrhu. Stoga, u ime KoHOM-a, predlažemo integraciju Specijalne bolnice Radiochirurgije Zagreb u mrežu javnozdravstvenih ustanova. Takav potez je u skladu s ciljevima za koje se naša strukovna udruga zalaže te vjerujemo da bi imao pozitivan utjecaj na područje liječenja onkoloških bolesti u RH.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[45,"Ante Gambiraža","MREŽA JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[46,"Hrvatska komora primalja ","MREŽA JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.","Hrvatska komora primalja predlaže da točka III. glasi: „Mrežom za primarnu razinu zdravstvene djelatnosti određuje se za područje jedinice područne (regionalne) samouprave odnosno Grada Zagreba najveći mogući broj timova u primarnim zdravstvenim djelatnostima, najveći mogući broj viših medicinskih sestara i prvostupnica primaljstva i/ili magistra primaljstva u domovima zdravlja za patronažnu zdravstvenu zaštitu, najveći mogući broj medicinskih sestara i primalja u domovima zdravlja, zdravstvenim ustanovama odnosno privatnim praksama za zdravstvenu njegu te najveći mogući broj koordinatora i mobilnih timova za palijativnu skrb na primarnoj razini zdravstvene zaštite.\nObrazloženje: Na primarnoj razini zdravstvene zaštite osim viših medicinskih sestara i medicinskih sestara trebaju sudjelovati i primalje, prvostupnice primaljstva i magistre primaljstva.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[47,"Koordinacija hrvatske obiteljske medicine","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.1. MREŽA DOMOVA ZDRAVLJA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU",{"$cut":{"chars":22436,"head":"Obraćamo Vam se u ime članova Koordinacije hrvatske obiteljske medicine – KoHOM-a nastavno na ranije prijedloge i nastojanja da potaknemo mlade liječnike na rad u obiteljskoj medicini koja, nažalost,  ima alarmantne podatke o broju i prosječnoj starosti liječnika u toj djelatnosti sukladno statistici iz digitalnog atlasa Hrvatske liječničke komore.\nU nastavku Vam uvodno  dostavljamo egzaktne brojke o odnosu liječnika i osiguranika.\nUkupan broj osiguranika Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: HZZO) je 4.022.478,00.\nUkupan broj osiguranika HZZO-a kojima se pruža zdravstvena zaštita u djelatnosti obiteljske medicine iznosi 3.556.000,00.\nMaloljetnih osiguranika u djelatnosti obiteljske medicine je 379.000,00 što je više nego u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece gdje ih je 352.000,00.\nDa bi se popunio potreban broj ordinacija obiteljske medicine koji po Državnoj reviziji iznosi 2436 , potrebno je revidirati minimalan, standardni i maksimalan broj osiguranika na način da minimalan broj iznosi 1.000 osiguranika, standardan 1.450 te maksimalan 1.900 osiguranika po Timu (trenutno min. 1.275, standardan 1.700 i max. 2.125).\nKada aktualni broj osiguranika HZZO-a koji koriste zdravstvenu zaštitu u obiteljskoj medicini podijelimo s brojem potrebnih ordinacija (3.556.000,00 : 2.436) dobije se broj od točno 1.450 osiguranika koliko bi zapravo i trebao iznositi standardni broj osiguranika po Timu.\nPrema trenutnim podacima sa službene stranice HZZO-a, trenutno u Mreži djeluje 2.309 ordinacija obiteljske medicine od čega su 132 ordinacije bez nositelja – liječnika.\nDržavna revizija ističe da je potrebno 2.436 ordinacija obiteljske medicine što znači da trenutno postoji manjak od 125 ordinacija dok 257 liječnika obiteljske medicine već sada nedostaje u sustavu.\nMeđutim, da stvar bude gora svjedoče sljedeći podaci koje smo sumirali:\n- 2.436 ordinacija obiteljske medicine je potrebno\n- 125 ordinacija obiteljske medicine trenutno manjka u sustavu\n- 132 ordinacije obiteljske medicine su bez nositelja – liječnika\n- 2.177 ordinacija radi u punom sastavu liječnik + ms/mt\n- 210 liječnik obiteljske medicine je s navršenih 65+ godina života\n- 605 liječnika obiteljske medicine je s navršenih 60- 64 godina života\n- 559 liječnika je u dobi između 50 i 59 godina života\n- 803 liječnika je u dobi od 25-49 godina života što je svega 33% od potrebnih ordinacija OM\n- 275 specijalizanata obiteljske medicine (koji su već obuhvaćeni u ukupnom broju)\n- 1.189 liječnika obiteljske medicine su specijalisti.\n\nKako se objektivno ništa ne mijenja, projekcija je da će za najkasnije 5 godina ostati samo 1.362 ordinacija obiteljske medicine s liječnikom, a za 10 godina broj liječnika obiteljske medicine pasti će ispod 1.000. Održivost zdravstvenog sustava u takvim uvjetima jednostavno nije moguća.\nUkupan broj kontakata osiguranika s liječnicima obiteljske medicine u 2022. godini prema izvješću Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo (u daljnjem tekstu: HZJZ) iznosi 47.8 milijuna što znači da je svaki osiguranik u prosjeku 14,5 puta u godini kontaktirao svojeg liječnika obiteljske medicine (94 % osiguranika). \nUz rastuće administrativno opterećenje i unošenje novih radnih obveza preuzimanjem velikog dijela posla od HZJZ, sve starijeg stanovništva (što znači i daljnji rast potražnje za uslugama obiteljske medicine), te uz ogroman nedostatak specijalizacija (nedostatno financiranje i nedostatak liječnika za zamjene) - evidentno je urušavanje kvalitete i sigurnosti zdravstvene zaštite kao što je evidentno i sagorijevanje preostalih liječnika. \nNije zanemariva činjenica o sve većem nedostatku PZZ pedijatara čije pacijente će, neosporno, dalje preuzimati u skrb upravo obiteljski liječnici što je Zakonom predviđeno, a u praksi se provodi već nekoliko godina.\nNije zanemariva niti činjenica da je broj imigranata sve veći, otprilike 200.000, a koji svi imaju pravo na PZZ liječnika, a nisu u posljednjem popisu stanovništva. Samo za taj novi broj osiguranika potrebno je još minimalno 100 novih Timova.\nUloga je primarne zdravstvene zaštite, poglav"}},"Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[48,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.1. MREŽA DOMOVA ZDRAVLJA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.1. Mreža domova zdravlja u RH potrebno je izmijeniti naziv iz „Doma zdravlja Međimurske županije“ u „Dom zdravlja Čakovec“ kako bi se naziv uskladio sa službenim nazivom ustanove.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[49,"IVANA PATARČEC IVANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.1. MREŽA DOMOVA ZDRAVLJA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Predlažemo ispravak naziva pod rednim brojem X Tablice I.1. Mreža domova zdravlja u RH u \"Dom zdravlja Čakovec\" jer je to službeni naziv pod kojim dom zdravlja posluje i\nsudjeluje u pravnom prometu.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[50,"NATAŠA BLAGAIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.1. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.2.1.Mreža timova u djelatnosti opće/obiteljke medicine na razini primarne zdravstvene zaštite u RH-po županijama po rednim brojem XV-Splitsko-dalmatinska županija povećati najveći mogući broj timova sa 261 na 262.\nNaime,  broj timova na otoku Šolti sada iznosi 2 tima. Ovim nacrtom Odluke o donošenju mreže javne zdravstvene službe taj se broj smanjuje na 1. Molimo nadležno ministarstvo da u svjetlu činjenica da je Šolta općina sa najvećim prirastom stanovništva prema zadnjem popisu stanovništva iz 2021.(18,29%), da se upravo pristupa nadogradnji dječjeg vrtića(novi vrtić, završen 2017.)zbog nemogućnosti prihvata sve djece koja na otoku žive te uzevši u obzir kod odluka koje se tiču otoka i Zakon o otocima, da ostavi dosadašnji broj timova na Šolti i uvaži ovaj prijedlog.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćeno, usklađeno je sa prijedlogom županije."]
[51,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.1. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.2.1. Mreža timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „450“ zamjenjuje se brojem „469“. Na razini primarne zdravstvene zaštite u Mreži timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine potrebno je povećati najveći mogući broj timova s 450 na 469.  Broj timova potrebno je povećati u gradskim četvrtima Brezovica, Novi Zagreb – istok, Novi Zagreb – zapad, Podsljeme, Podsused – Vrapče, Stenjevec, Trešnjevka – jug i Gornja Dubrava.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[52,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.2.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije brisati Selce Đakovačke (redni broj 34) jer nisu jedinica lokalne samouprave, već naselje u sastavu Grada Đakova. Dom zdravlja ima ugovoren 1 tim u Selcima Đakovačkim no isti pripada području Grada Đakova.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[53,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nOsječko-baranjska županija \n\na) Predlažemo u Općini Petrijevci predvidjeti dodatni tim opće/obiteljske medicine, odnosno povećati predviđeni broj timova u mreži s 1 na 2 tima. Općina Petrijevci ima 2450 stanovnika te je iz navedenog razloga opravdano povećanje broja timova. \n\nb) Predlažemo u Gradu Našice predvidjeti dodatan tim opće/obiteljske medicine, odnosno povećati broj timova u mreži s 9 na 10 timova. U Gradu Našice broj pacijenata je 14.867, što na 9 timova iznosi 1651 pacijent po timu. U slučaju povećanje broja timova na 10 broj pacijenata po timu iznosio bi 1486, što je u skladu s veličinom standardnog tima koji se predlaže. \n\nSplitsko-dalmatinska županija\n\nUočavamo da su za Općinu Okrug (otok Čiovo) koja ima 2955 stanovnika u mreži predviđena 2 tima (povećanje za 1 tim), dok je za Općinu Seget koja ima 4511 stanovnika predviđen 1 tim (smanjenje s 2 tima). \nPredlažemo da se za područje Općine Okrug predvidi 1 tim,  a za područje Općine Seget 2 tima. Budući da se radi o područjima koja imaju sličnu prometnu povezanost s Gradom Trogirom, a da Općina Seget pokriva znatno veće područje opravdano je predvidjeti 2 tima u mreži.\n\nSisačko-moslavačka županija\n\nU Sisačko moslavačkoj županiji broj stanovnika je od 2011. do 2021. godine smanjen za 18,5 %. Broj ordinacija u prijedlogu nove mreže smanjen je za 12%, pri čemu ističemo da smanjenje broja stanovnika nije bilo ravnomjerno.\nPredlažemo stoga da se na području Grada Popovače predvidi 1 tima više u odnosu na predloženu mrežu timova (7 umjesto 6 timova), na području Grada Siska 2 tima više (29 umjesto 27 timova), na području Grada Gline 2 tima više (6 umjesto 4 tima), a na području Grada Petrinje 3 tima više (13 umjesto 10 timova).","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[54,"BERISLAV BULAT","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Za područje Doma zdravlja Virovitičko-podravske županije, Općina Lukač: 2 (umjesto predloženih 1), Grad Virovitica: 12 (umjesto predloženih 11), Općina Nova Bukovica: 0 (umjesto predloženih 1) - obrazloženje je u gore navedenom općem komentaru ili ovdje:\n\n- potrebno je zadržati predviđeni broj timova u općini Lukač gdje broj stanovnika i nakon posljednjeg popisa stanovništva kao i prema aktualnim podacima o broju osiguranika HZZO-a daleko premašuje kapacitete jednog tima (gotovo 2.800). Ako se računa na prometnu povezanost s obližnjom Viroviticom, ona nije ni približno tako razvijena  kao prometna povezanost Virovitice i susjedne općine Suhopolje gdje se, pak, na jedva 5.000 stanovnika zadržava čak 4 tima! (prosječno po timu, dakle, ispod minimalnog potrebnog broja za tim prema HZZO-u!) - ako je potrebno broj timova smanjiti, onda je to jedan u općini Suhopolje gdje nije izgledno da će se tim bez nositelja popuniti, nego čak prije da će odljevom liječnica koje su već sada u dobi za mirovinu samo pojaviti još jedan tim bez nositelja umjesto da ga se zatvori, a osiguranici preraspodjele na preostala 3 tima (1.500 osiguranika po timu)\n- potrebno je zadržati predviđeni broj timova u Virovitici na 12 jer se u gradu broj stanovnika od 2011. do 2021. smanjio za jedva 9% (puno manje od županijskog prosjeka koji iznosi gotovo 20%), a broj pacijenata po ordinacijama obiteljske medicine je i porastao budući da se iz okolnih mjesta stanovnici liječniku javljaju upravo u Viroviticu. Za primjer uzmimo grad Slatinu gdje se zadržava isto stanje što je u skladu sa situacijom na terenu - Slatina je geografsko i trgovačko središte svojeg šireg kraja i brojni osiguranici iz susjednih općina dolaze u grad radi drugih obaveza i pri tom koriste zdravstvenu zaštitu ondje (jer su tu i rentgen, laboratorij, ljekarne pa i pedijatrijska te ginekološka ordinacija), a ne u timovima izvan njega (primjer susjednog Sopja gdje od oko 1.900 osiguranika, njih manje od 200 je upisano u lokalni tim ili Čađavice gdje unatoč dostupnoj ljekarni i preko 1.500 osiguranika u općini, njih tek oko 900 je upisano u lokalni tim). Tako na jedva 12.000 osiguranika HZZO-a u Slatini Mreža i dalje predviđa 8 timova OM što iznosi manje od 1.500 osiguranika po timu. U praksi je to puno više zbog ranije navedenog \"prelijevanja\" pacijenata iz drugih općina radi prometne povezanosti, navika građana pa i liječnika kao i drugih okolnosti koje tome već tradicijski pogoduju. Ako bi se u Virovitici, prema prijedlogu iznešenom u E savjetovanju, ukinuo 12. tim predviđen dosada važećom Mrežom, prosjek osiguranika po timu bi bio nemogućih 1.754 (i sa trenutno predviđenih 12 timova iznosi gotovo 200 stanovnika po timu više nego u Slatini). Naime, s obzirom na odličnu prometnu povezanost Virovitice sa susjednim općinama duž državne ceste D5 i još više D2 koju prati i podravska željeznička pruga, realna je potreba i za 13. timom (što bi mogao biti i tim u susjednoj općini Lukač kako je u prethodnoj točki pojašnjeno, no i njega se ovim prijedlogom Mreže - ukida??) \n- već gotovo 10god neuspješna i neiskorištena mogućnost otvaranja potencijalnog tima u Novoj Bukovici može se \"arhivirati\" tako da se tim u toj općini obriše u prijedlogu Mreže - radi se o općini u kojoj je broj stanovnika na razini minimalnog tima OM s tendencijom opadanja broja stanovnika (NAJGORI INDEKS U CIJELOJ ŽUPANIJI - čak 28% gubitka stanovništva u skladu s podacima Državnog zavoda za statistiku. Prometnu povezanost općine je suvišno opisivati (državna cesta D2 i podravska željeznica s kolodvorom u središtu općine) jer već desetljećima stanovnici zdravstvenu skrb imaju osiguranu u susjednim jedinicama lok. samouprave koje su na 6-7km udaljenosti.\n(npr. u manjim općinama s dorom prometnom povezanosti zadržani su svi postojeći timovi  iako su brojni od njih godinama bez nositelja, rade eventualno par sati tjedno, ali ih se novim prijedlogom ne ukida - primjer 4 tima u Suhopolju dok realno funkcionira s \"2.5\" tima).","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[55,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.2.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije brisati Selce Đakovačke (redni broj 34) jer nisu jedinica lokalne samouprave, već naselje u sastavu Grada Đakova. Dom zdravlja ima ugovoren 1 tim u Selcima Đakovačkim no isti pripada području Grada Đakova.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[56,"NATAŠA BLAGAIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.2.2.Mreža timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine na razini primarne zdravstvene zaštite u RH po općinama/gradovima pod točkom XV-Splitsko-dalmatinska županija redni broj46-Općina Šolta u koloni najveći mogući broj timova broj 1 zamijeniti brojem 2.\nPri tome uzeti u obzir da je Šolta općina sa najvećim prirastom stanovništva u RH prema zadnjem popisu stanovništva iz 2021.(18,29%), da broj  djece raste(nadograđuje se novi vrtić), da je odlukom o donošenju Mreže hitne medicine(NN 134/2023)za otok Šoltu ostala ugovorena 1 pripravnost kao i do sada pa je neprihvatljivo da se broj timova obiteljske smanji tim više što ti isti timovi u sezoni kada je broj onih koji na Šolti borave i deset puta veći od broja stanovnika izlazi na sve hitne intervencije u vremenu od 7:00-15:00 kada nema pripravnosti. Ako uzmemo u obzir Zakon o zdravstvenoj zaštiti svaki je zdravstveni djelatnik i izvan svog radnog mjesta odnosno u neposrenoj blizini radilišta dužan pružiti hitnu medicinsku pomoć, ali udaljenosti od preko 20 km od radilišta zasigurno nisu neposredna blizina. I na kraju pacijenti sa Šolte imaju pravo na svog obiteljskog liječnika kojega, u sezoni koja traje sve duže te zbog stalnog povećanja broja ljudi koji borave na otoku, moraju dijeliti sa cca 20tak tisuća ljudi te i sa dosadašnja 2 tima ostaju često uskraćeni za zakonom zagarantiranu osnovnu zdravstvenu zaštitu, a liječnike, uglavnom mlade i bez iskustva se svakodnevno stavlja pred izazove zbog kojih izbjegavaju raditi na otoku. Molimo Vas na kraju da u izradi Mreže javno zdravstvene službe kada su u pitanju otoci uzmete u obzir i Zakon o otocima te sve specifičnosti otočnog dijela RH.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[57,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.2.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.2.2. Mreža timova u djelatnosti opće/obiteljske medicine na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu, pod točkom IV. Grad Zagreb broj „450“ zamjenjuje se brojem „469“ , odnosno po rednim brojevima kako slijedi: \nPod rednim brojem 1. Brezovica broj „7“ zamjenjuje se brojem „8“; pod rednim brojem 4. Novi Zagreb – Istok broj „30“ zamjenjuje se brojem „33“; pod rednim brojem 5. Novi Zagreb – Zapad broj „33“ zamjenjuje se brojem „37“; pod rednim brojem 6. Podsljeme broj „10“ zamjenjuje se brojem „11“; pod rednim brojem 9. Podsused – Vrapče broj „25“ zamjenjuje se brojem „27“; pod rednim brojem 10. Stenjevec broj „28“ zamjenjuje se brojem „32“; pod rednim brojem 11. Trešnjevka – Jug broj „37“ zamjenjuje se brojem „39“; pod rednim brojem 14. Gornja Dubrava broj „34“ zamjenjuje se brojem „36“","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[58,"JOŠKO MARKIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.1.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Rad pedijatara u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini PZZ je iznimno zahtjevan i odgovoran. Osim dijagnostike i liječenja akutnih stanja, uloga pedijatra je i redovito praćenje razvoja djeteta, njegovog rasta, kao i mentalnog zdravlja. Pri tome se ne smije zanemariti i djelovanje na prevenciji bolesti i zdravstvenom prosvjećivanju. Ovaj proces se ne prekida početkom osnovnoškolskog školovanja te stoga mnogi roditelji ostavljaju svoju djecu u skrbi pedijatra i nakon toga. Nerijetko, kako bi sve to obuhvatili i pružili kvalitetnu skrb, pedijatri imaju dnevno i više od 100 kontakata s pacijentima. Obzirom na sve, potrebno je postupno smanjivati minimalni broj potrebne djece u timu te dinamički analizirati lokalne potrebe i proširivati Mrežu. Sadašnjim prijedlogom Mreža zaštite predškolske djece u Splitsko-dalmatinskoj županiji je ista kao i što je bila do sada. Za područje od Podstrane do Šestanovca (granice s Makarskim primorjem), predviđeno je 2 tima. Kako općina Podstrana ima 922 djece mlađe od 7 godina, općina Dugi Rat 536 djece mlađe od 7 godina, te grad Omiš sa općinama Šestanovac i Zadvarje 1.085 djece mlađe od 7 godina, smatramo da je Mrežu potrebno proširiti uspostavljanjem tima u Dugom Ratu, a što je dugo godina i bilo predviđeno, ali je nažalost pred nekoliko godina ukinuto. Isto tako, kako na području grada Solina i općine Klis, ima skoro 2500 djece dobi o-7 godina, potrebno je broj timova PZZ predškolske djece u Solinu povećati s 2 na 3. Navedenim promjenama bi se ukupni broj timova u SDŽ povećao s 36 na 38.\nS poštovanjem,\nprof. prim. dr. sc. Joško Markić\npredsjednik ogranka Split Hrvatskog pedijatrijskog društva i predsjednik Odbora za zdravstvo Skupštine Županije splitsko-dalmatinske","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[59,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.1.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.3.1. Mreža timova u djelatnosti u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „69“ zamjenjuje se brojem „80“. Na razini primarne zdravstvene zaštite u Mreži timova u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece potrebno je povećati najveći mogući broj timova sa 69 na 80. Broj timova potrebno je povećati u gradskim četvrtima Novi Zagreb – istok, Trnje, Črnomerec, Stenjevec, Trešnjevka – jug, Donja Dubrava, Gornja Dubrava i Sesvete.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[60,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.2.   MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.3.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije korigirati broj timova predviđenog za područje općine Erdut i za područje grada Osijeka na način da se smanji broj timova za 1 tim za područje općine Erdut (s 1 na 0 timova) te poveća broj timova za 1 tim za područje grada Osijeka (s 9 na 10 timova). U djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece i dalje je predviđen 1 tim za područje općine Erdut iako je zatraženo prebacivanje 1 tima iz općine Erdut u grad Osijek. U prijedlogu Mreže ukupni broj timova za područje Doma zdravlja je nepromijenjen (23) što je odgovarajuće potrebama no i dalje Dom zdravlja predlaže uvažavanje zahtjeva za prebacivanje tima na način da se smanji broj timova za 1 za općinu Erdut te poveća broj timova za 1 za grad Osijek (s 9 na 10 timova).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[61,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.2.   MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U predloženoj tablici timova zdravstvene zaštite PREDŠKOLSKE djece za područje Splitsko-dalmatinske županije potrebna je korekcija na način da se smanji po 1 tim u Splitu (13 umjesto 14) i Kaštelima (3 umjesto 4), a da se ujedno poveća po jedan tim u Solinu (3 umjesto 2) i Dugom Ratu (1 umjesto 0). Na ovaj način svim predeviđenim timovima u \"županijskoj\" mreži gravitira cca 850 djece mlađe od 7 godina (predškolska djeca). Nadalje treba i od HZZO-a tražiti da standardni tim ne bude kao do sada 950 djece mlađe od 7 godina, već 850 djece mlađe od 7 godina.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[62,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.2.   MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.3.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije korigirati broj timova predviđenog za područje općine Erdut i za područje grada Osijeka na način da se smanji broj timova za 1 tim za područje općine Erdut (s 1 na 0 timova) te poveća broj timova za 1 tim za područje grada Osijeka (s 9 na 10 timova). U djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece i dalje je predviđen 1 tim za područje općine Erdut iako je zatraženo prebacivanje 1 tima iz općine Erdut u grad Osijek. U prijedlogu Mreže ukupni broj timova za područje Doma zdravlja je nepromijenjen (23) što je odgovarajuće potrebama no i dalje Dom zdravlja predlaže uvažavanje zahtjeva za prebacivanje tima na način da se smanji broj timova za 1 za općinu Erdut te poveća broj timova za 1 za grad Osijek (s 9 na 10 timova).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[63,"OPĆINA JELENJE","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.2.   MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.3.2. Mreža timova u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem XIII. Primorsko - Goranska broj „24“ zamjenjuje se brojem „25“ , a po rednim brojem kako slijedi: \nPod rednim brojem 11. Jelenje broj „0“ zamjenjuje se brojem „1“. Naime, kako Općina Jelenje broji preko 400 djece predškolskog uzrasta, a kao JLS brdsko-planinskog područja postoji dislociranost i slabija povezanosti sa drugim gradovima i općinama, potrebno je osigurati da se području općine pruži adekvatna pedijatrijska skrb.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[64,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.3.2.   MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE PREDŠKOLSKE DJECE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.3.2. Mreža timova u djelatnosti zdravstvene zaštite predškolske djece na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „69“ zamjenjuje se brojem „80“ , odnosno po rednim brojevima kako slijedi: \nPod rednim brojem 4. Novi Zagreb – Istok broj „3“ zamjenjuje se brojem „5“; pod rednim brojem 7. Trnje broj „3“ zamjenjuje se brojem „5“; pod rednim brojem 8. Črnomerec broj „3“ zamjenjuje se brojem „4“; pod rednim brojem 10. Stenjevec broj „4“ zamjenjuje se brojem „5“; pod rednim brojem 11. Trešnjevka – Jug broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 13. Donja Dubrava broj „3“ zamjenjuje se brojem „4“;  pod rednim brojem 14. Gornja Dubrava broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“;  pod rednim brojem 17. Sesvete broj „7“ zamjenjuje se brojem „9“","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[65,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.1.  MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","MEĐIMURSKA ŽUPANIJA                                                                                                                                                      U tablici I.4.1. mreža timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite pod rednim brojem X Međimurska županija predlažemo broj timova povećati s 54 na 59. (Razloge obrazlažemo u tablici u tablici I.4.2. podjele po općinama/gradovima).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[66,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.1.  MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.4.1. Mreža timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite (polivalentne) na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj – po županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „426“ zamjenjuje se brojem „431“.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[67,"ANDREJA MARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Vezano uz tablicu I.4.2., Mreža timova u djelatnosti dentalne zdr. zaštite u RH, molim da se vrati broj timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite na 57. Obzirom na potrebe pacijenata i raspodjelu i strukturu stanovnika, premalo je 54 tima. Slažem se s  detaljnim tumačenjima Međimurske županije i Ivane Patarčec Ivanović.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[68,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite (polivalentne) na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.4.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije uvaženo povećanje za 1 tim za područje grada Osijeka prikazati na način da se najveći mogući broj timova predviđenih za područje grada Osijeka korigira s 58 na 59 timova i tako uskladi s ukupnim brojem timova predviđenim za Osječko-baranjsku županiju (160). \nU djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite uvažen je svojedoban prijedlog za 1 dodatni tim za područje grada Osijeka ako se promatra prijedlog Mreže u ukupnom broju timova za područje Doma zdravlja koji je povećan s broja timova 159 na 160 timova no isto povećanje za 1 tim dentalne zdravstvene zaštite nije iskazano za područje grada Osijeka kako je traženo i to s 58 timova na traženih 59 timova što zahtjeva korekciju ovog broja kod timova predviđenih za područje grada Osijek (s 58 na 59 timova).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[69,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Međimurska županija izražava nezadovoljstvo s predloženom Mrežom timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite u tablici I.4.2. mreža timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite i ne slažemo se sa smanjivanjem broja timova, naprotiv predlažemo povećanje broja timova u naseljima Orehovica, Pribislavec i Šenkovec s potrebnog broja timova od jednog tima na dva potrebna tima te Sveti Juraj na Bregu s potrebnog broja timova od dva tima na tri tima s obzirom na veliki broj pripadnika romske nacionalne manjine i veći broj novorođene djece u naseljima koja gravitiraju navedenim mjestima. Uz obrazloženje navedenog moramo istaknuti da su pripadnici romske nacionalne manjine socijalno ugrožena skupina društva koja ima otežane  mogućnosti prijevoza do središta županije da bi ostvarila svoje pravo na zdravstvenu zaštitu, a dobna struktura stanovništva zahtjeva preventivne programe i podršku od najranije dobi te jednake mogućnosti za korištenjem zdravstvenih usluga u mjestu prebivališta.  \nSmanjivanje broja timova za općinu Nedelišće s postojećih 5 na predložena 4 tima je neprihvatljivo iz razloga stalnog rasta broja stanovnika u toj općini kao i razloga planirane izgradnje Centra za starije osobe s kapacitetom smještaja za 150 osoba te još 300 korisnika koji će dnevno koristiti usluge Centra, a koji  spadaju u najranjivije skupine društva te je kao podrška ostvarenju njihovog prava na pristupačnu zdravstvenu zaštitu planirano otvaranje ordinacije dentalne medicine u prostorima Centra. \nNadalje, smanjivanje broja timova na području grada Čakovca s postojećih 17 na 16 timova je također neprihvatljivo iz razloga kontinuiranog rasta broja stanovništva na području grada, kao i okolnim naseljima koja gravitiraju gradu. Predloženi broj timova je manji od postojećeg ugovorenog broja timova u stoga se predlaže navedene brojke uskladiti sa stvarnim stanjem kako bi se zadovoljile potrebe stanovnika za uslugama navedenih djelatnosti. Također, sve veća potreba za zapošljavanjem stranih radnika koji na području Međimurske županije rade i borave zahtjeva da im se osigura dostupna zdravstvena skrb. Ostavljanjem postojećeg broja timova u mreži javne zdravstvene službe u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite ne bi se narušio standardni broj pacijenata po timu.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[70,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite (polivalentne) na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.4.2.) za područje Doma zdravlja Osječko-baranjske županije uvaženo povećanje za 1 tim za područje grada Osijeka prikazati na način da se najveći mogući broj timova predviđenih za područje grada Osijeka korigira s 58 na 59 timova i tako uskladi s ukupnim brojem timova predviđenim za Osječko-baranjsku županiju (160). \nU djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite uvažen je svojedoban prijedlog za 1 dodatni tim za područje grada Osijeka ako se promatra prijedlog Mreže u ukupnom broju timova za područje Doma zdravlja koji je povećan s broja timova 159 na 160 timova no isto povećanje za 1 tim dentalne zdravstvene zaštite nije iskazano za područje grada Osijeka kako je traženo i to s 58 timova na traženih 59 timova što zahtjeva korekciju ovog broja kod timova predviđenih za područje grada Osijek (s 58 na 59 timova).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[71,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.4.2. Mreža timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite (polivalentne) na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „426“ zamjenjuje se brojem „431“ , odnosno po rednim brojevima kako slijedi: \nPod rednim brojem 2. Donji grad broj „25“ zamjenjuje se brojem „21“, pod rednim brojem 4. Novi Zagreb – istok broj „28“ zamjenjuje se brojem „32“; pod rednim brojem 5. Novi Zagreb – zapad broj „33“ zamjenjuje se brojem „35“; pod rednim brojem 6. Podsljeme broj „7“ zamjenjuje se brojem „10“. Na razini primarne zdravstvene zaštite u Mreži timova u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite (polivalentne)  potrebno je povećati najveći mogući broj timova sa 426 na 431. Broj timova potrebno je povećati u gradskim četvrtima Novi Zagreb – istok, Novi Zagreb – zapad i Podsljeme te je potrebno smanjiti najveći mogući broj timova u gradskoj četvrti Donji grad sa 25 na 21.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[72,"IVANA PATARČEC IVANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.4.2.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI DENTALNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE (POLIVALENTNE) NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Vezano uz Mrežu timova u djelatnosti dentalne zdr. zaštite u RH, stav Doma zdravlja Čakovec je da je trebalo ostaviti postojeće stanje Mreže i ne smanjivati broj, odnosno za područje grada Čakovca ostaviti 17 timova,  za Podturen 2, a za Nedelišće 5. \nZa područje grada Čakovca predlaže se ostaviti dosadašnji broj timova  (odnosno 17 timova, a ne kao u prijedlogu nove Mreže 16) jer grad Čakovec sa okolnim naseljima prema novom popisu stanovnika bilježi porast broja stanovnika (prema Popisu stanovništva iz 2021.g.  – 27. 122 stanovnika). Činjenica je da je broj stanovnika u okolnim mjestima, kao što su Strahoninec, Šenkovec i Nedelišće, u stalnom porastu, s time da ordinacije dentalne medicine u Strahonincu i Šenkovcu bilježe i najveći broj opredijeljenih osiguranih osoba po timu. \nU naselju Nedelišće je u suradnji sa Međimurskom županijom i razvojnim ustanovama Međimurske županije započela gradnja Centra za starije osobe, u kojem se planira smještaj 1 ordinacije dentalne medicine i 1 ordinacije opće/obiteljske medicine. S obzirom da će izgradnjom tog Centra još 300-tinjak osoba koristiti navedene usluge, smatramo da ukidanje jednog tima dentalne medicine u Nedelišću nije opravdano. Dom zdravlja Čakovec traži zadržavanje postojećeg stanja, odnosno 5 timova, kako bi se zadržala kvaliteta zdravstvene zaštite, obzirom da se zbog povećanja broja korisnika usluga neće narušiti standardni broj pacijenata po timu.\n\nUz to, predlaže se i povećanje broja timova za naselje Pribislavec na 2 tima. Zbog pozitivnog nataliteta u naselju Pribislavec (koje se također nalazi u okolici Čakovca) te zbog mogućnosti gravitacije većeg broja stanovnika prema toj ordinaciji, predlaže se dodatni tim u naselju Pribislavec.\nNaime, dobna struktura stanovništva je takva da postoji potreba za preventivnim programima od najranije dobi te bi zbog socijalnih razloga lokalnom stanovništvu trebalo omogućiti jednake mogućnosti za korištenje zdr. usluga u mjestu prebivališta.\nKao jedan od argumenata za povećanje broja timova u Mreži možemo navesti i podatak da na tržištu rada ima dovoljan broj mladih nezaposlenih doktora dentalne medicine. \nMeđimurska županija općenito bilježi veliki broj stranih radnika koji također trebaju zdravstvene usluge u djelatnosti dentalne zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[73,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.5.1.    MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE ŽENA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE   ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.5.1. Mreža timova u djelatnosti zdravstvene zaštite žena na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po županijama/Gradu Zagrebu, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „70“ zamjenjuje se brojem „80“.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[74,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.5.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE ŽENA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU I LOKACIJAMA DOMOVA ZDRAVLJA","U tablici I.5.2. Mreža timova u djelatnosti zdravstvene zaštite žena na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj - po županijama/Gradu Zagrebu i lokacijama domova zdravlja, pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „70“ zamjenjuje se brojem „80“ , odnosno po rednim brojevima kako slijedi: \nPod rednim brojem 2. Donji grad broj „7“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 5. Novi Zagreb - zapad broj „6“ zamjenjuje se brojem „7“; pod rednim brojem 6. Podsljeme broj „1“ zamjenjuje se brojem „2“; pod rednim brojem 7. Trnje broj „3“ zamjenjuje se brojem „4“; pod rednim brojem 8. Črnomerec broj „3“ zamjenjuje se brojem „4“; pod rednim brojem 9. Podsused - Vrapče broj „4“ zamjenjuje se brojem „5“; pod rednim brojem 10. Stenjevec broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 11. Trešnjevka – jug broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 12. Trešnjevka - sjever broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 14. Gornja Dubrava broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“;  pod rednim brojem 16. Pešćenica - Žitnjak broj „5“ zamjenjuje se brojem „6“; pod rednim brojem 17. Sesvete broj „6“ zamjenjuje se brojem „7“. Na razini primarne zdravstvene zaštite u Mreži timova u djelatnosti zdravstvene zaštite žena potrebno je povećati najveći mogući broj sa 70 na 80. Broj timova potrebno je povećati u gradskim četvrtima Novi Zagreb – zapad, Podsljeme, Trnje, Črnomerec, Podsused – Vrapče, Stenjevec, Trešnjevka – jug, Trešnjevka – sjever,  Gornja Dubrava, Pešćenica - Žitnjak i Sesvete te je potrebno smanjiti najveći mogući broj timova u gradskoj četvrti Donji grad sa 7 na 6.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[75,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.6. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI MEDICINE RADA","Tablica I.6. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI MEDICINE RADA\n\nU djelatnosti medicine rada uočeno je  da tablica sadrži podatak o \"Najvećem mogućem broju timova ukupno\" i  \"Najvećem mogućem broju timova u županijskim zavodima za javno zdravstvo\". Trenutno je u gotovo svim županijama mreža timova medicine rada  nepopunjena pa je nejasno zašto pojedini zavodi za javno zdravstvo mogu, a neki ne mogu ugovoriti djelatnost medicine rada ?","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[76,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.8. MREŽA U DJELATNOSTI PATRONAŽNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži je predviđeno da ostaje isti broj prvostupnica sestrinstva kao do sada, ali zbog smanjenja broja stanovnika onda treba ići na umanjenje standarda broja stanovnika na jednu prvostupnicu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[77,"IVA LJUBANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu\nzdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[78,"LUCIJA PUTRIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[79,"TANJA LEONTIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\n\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \n\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\n\n\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. \n\nU postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[80,"ADMIR DILBEROVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Ovim pravilnikom utvrđen je maksimalni broj laboratorija, ali nije minimalni, što dovodi u opasnost dostupnost zdravstvene zaštite i mogućnost da se zbog nedostatka kadra jednostavno mnogi ugase i nikom ništa. Prema posljednjim dostupnim podacima, otprilike 55% stanovništva Hrvatske živi izvan urbanih središta, odnosno van gradova, a ako računamo male gradove, taj postotak se penje i na preko 70%.\nOd navedenih laboratorija, izvanrednim nadzorom i inspekcijom utvrđeno je da najmanje 25 nema ni minimalne uvjete za obavljanje djelatnosti, te je pravo vrijeme da se nađe rješenje da bi ova mreža utvrđena pravilnikom uopće mogla postojati.\nU mjestima gdje se već godinama na natječaje ne javljaju magistri medicinske biokemije može se zaposliti magistar medicinsko laboratorijske dijagnostike kao stručnjak sličnog profila s nedvojbeno dovoljnim kompetencijama za voditi laboratorije na nivou primarne zdravstvene zaštite jer se radi o relativno najjednostavnijim i gotovo potpuno automatiziranim pretragama i procesima u laboratorijskoj dijagnostici, a uzevši u obzir da isti kadar već uspješno sudjelujeu najsloženijim postupcima i pretragama na razini sekundarne, tercijarne i znanstveno-istraživačkih instituta.\nKada razmatramo strategije za očuvanje zdravlja i prevenciju, važno je naglasiti da slanje pacijenata u zdravstvene ustanove udaljene 30, 40 ili više kilometara samo radi rutinskih pregleda kao što je vađenje krvi može dovesti do smanjenja njihove sklonosti za redovitim kontrolama. Time se riskira da nepravilnosti u zdravstvenom stanju ostanu neotkrivene ili se otkriju tek kada je već prekasno, što nije samo štetno za njihovo zdravlje već i za zdravstveni sustav, budući da je liječenje u kasnijim fazama često skuplje i kompliciranije.\n\nS poštovanjem,\nAdmir Dilberović, mag. med. lab. diag.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[81,"IVANA JAKUŠIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[82,"KRISTINA KOPIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[83,"KATJA PULJČAN","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.1. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[84,"IVA LJUBANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.2. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne\nzdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za\nmedicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini\nprimarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan.\nNaime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-\nlaboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših\nčlanova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana\nnepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u\nRepublici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost,\nkontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o\nmedicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski\nlaboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan\nlaboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-\nlaboratorijski tehničari čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s\nelementima kazneno-pravne odgovornosti kako bi se očuvala načela zdravstvene\nzaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak\nmagistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije\nosnovne činjenice:\n Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom\npropisane uvjete\n Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama\nsekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih\nmaterijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske\nbiokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti\njednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela\nzdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora\nzdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost se izričito protivi:\nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo\nzdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost,\nkontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i\ndrugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom\nzakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i\nrezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu\nu kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje\njasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni\nlaboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti zdravstvene zaštite u\npodručju medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu.\nPrimjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u\nRH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava Pregrada\nkoji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) Koji je kriterij da\nlaboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište\nkrvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi\npostoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle,\ndostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini\nzdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku\ndjelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike,\n(HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i\nneprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara\nmedicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se\nmogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-\nlaboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i\nmagistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim\npacijentima.\n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše\ndjelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i\nvještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije,\nhematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije,\nmikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred\nza medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske\ndijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj\nzaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U\npostojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju\nvisokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim\ntransferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu\nzdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[85,"IVANA JAKUŠIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.2. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[86,"KRISTINA KOPIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.2. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[87,"KATJA PULJČAN","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.9.2. MREŽA MEDICINSKO-BIOKEMIJSKIH TIMOVA U DJELATNOSTI LABORATORIJSKE DIJAGNOSTIKE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Povodom postupka savjetovanja s javnošću o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, ispred Hrvatske komore zdravstvenih radnika, Strukovnog razreda za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističemo sljedeće:\n1. Mreža medicinsko-biokemijskih timova u Republici Hrvatskoj, osobito na razini primarne zdravstvene zaštite ne funkcionira na način koji je Zakonom propisan. Naime, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost u okviru svojih javih ovlasti, a temeljem prijava naših članova vrši izvanredne stručne nadzore u kojima je nedvojbeno dokazana nepravilnost koja se očituje u tome da medicinskih biokemičara nema dovoljno u Republici Hrvatskoj kako bi se zadovoljila sveobuhvatnost, dostupnost, kontinuiranost i kvaliteta zdravstvene zaštite, imajući u vidu odredbu Čl.7 Zakona o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti koji propisuje da medicinsko biokemijski laboratorij mora imati voditelja koji je magistar medicinske biokemije.\nU Domovima zdravlja ili u Ispostavama Domova zdravlja rade cjelokupan laboratorijski proces rada potpuno samostalno i bez nadzora zdravstveno-laboratorijski tehničari  čime su stavljeni u poziciju rada van svojih ovlasti s elementima kazneno-pravne odgovornosti  kako bi se očuvala načela zdravstvene zaštite u područjima gdje nema magistara medicinske biokemije. Nedostatak magistara medicinske biokemije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti leži u dvije osnovne činjenice:\n• Magistara medicinske biokemije nema dovoljno u RH da udovolje zakonom propisane uvjete\n• Magistri medicinske biokemije teže specijalizacijama i radu u ustanovama sekundarne i tercijarne razine zdravstvene zaštite zbog povoljnijih materijalnih uvjeta (npr. u OB Pula zaposleno je 10 magistara medicinske biokemije, a u ispostavama DZ Istarske županije Buzet i Labin nema niti jednog medicinskog biokemičara). U ostvarivanju temeljnih načela zdravstvene zaštite u RH propisanih Ustavom i Zakonom Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost se izričito protivi: \nA) ukidanju medicinsko-biokemijskih laboratorija u RH (temeljno načelo zdravstvene zaštite je kapilarnost zdravstvene zaštite, dostupnost, kontinuiranost i sveobuhvatnost)\nB) pretvaranja medicinsko-biokemijskih laboratorija u „vadilišta krvi“ i drugih bioloških uzoraka, što je nepoznat pojam u pozitivnom zakonodavstvu RH, a što implicira ozbiljne probleme u kvaliteti i rezultatima laboratorijskih pretraga\nC) dodjeli koncesija privatnim laboratorijima jer smatramo da isti ne mogu u kadrovskom smislu udovoljiti potrebama stanovništva RH niti postoje jasni kriteriji dodjele koncesije privatnim osobama niti privatni laboratoriji nikada ne mogu nadomjestiti uslugu javnog zdravstva\n\nZbog svega naprijed navednog direktno se ide protiv načela dostupnosti  zdravstvene zaštite u području medicinske biokemije na način da onemogućuju brzu i dostupnu uslugu pacijentu. Primjer toga su Dom zdravlja Ploče koji pokriva oko 8220 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.) i primjer Doma zdravlja Krapinsko-zagorske županije, Ispostava  Pregrada koji pokriva 5900 stanovnika (popis stanovništva u RH 2021.god.)  Koji je kriterij da laboratorij u Pločama ne radi, nego samo je postao „transportno-tranzicijski centar-vadilište krvi“ (od 8-9 ujutro) dok laboratorij u Pregradi je otvoren i radi? U laboratoriju u Pregradi postoji zaposlen medicinski biokemičar, dok u laboratoriju u Pločama ga nema. Dakle, dostupnost zdravstvene zaštite u segmentu laboratorijske djelatnosti na primarnoj razini zdravstvene zaštite direktno ovisi o tome imamo li dostupnog medicinskog biokemičara ili ne.\n2. Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ukazuje na postojanje magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike, (HKO 7.sv.) koji nisu prepoznati u zakonskim pretpostavkama, te radi toga su i neprepoznati u sustavu zdravstva RH. Ne postoji suštinska razlika između magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistra medicinske biokemije kako bi se mogao obaviti prijenos ovlasti na razini ovih laboratorija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji u ovom momentu su otvoreni jedino i isključivo požrtvovnošću zdravstveno-laboratorijskih tehničara, prvostupnika medicinsko-laboratorijske dijagnostike i magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji ujedno i validiraju nalaze našim pacijentima. \n3. Radi pojašnjenja svega naprijed navedenog, želimo ukazati na zakonsku definiciju naše djelatnosti koja je propisana u Čl.55 St.1 Zakona o djelatnostima u zdravstvu koji glasi:\nMedicinsko-laboratorijska djelatnost obuhvaća sve postupke, znanja i vještine medicinsko-laboratorijske dijagnostike, medicinske biokemije, hematologije i koagulacije, citologije, transfuziologije, patologije, mikrobiologije, imunologije, serologije i molekularne dijagnostike.\nZaključno na sve naprijed navedeno, Hrvatska komora zdravstvenih radnika, Strukovni razred za medicinsko-laboratorijsku djelatnost ističe da jedino magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike mogu u vrlo kratkom roku otkloniti sve anomalije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti (a i u sekundarnoj i tercijarnoj) s obzirom na svoju brojnost, iskustvo i obrazovanje. U postojećem zdravstvenom sustavu RH ne postoji način da se u kratkom roku transferiraju visokoobrazovani radnici sa velikim iskustvom u sve razine zdravstvene zaštite u RH, osim transferiranja magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike na primarnu razinu zdravstvene zaštite.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[88,"Hrvatsko društvo medicinskih sestara u palijativnoj skrbi","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Mreža zdravstvene njege u kući zahtjeva povećanje s obzirom na sve veći broj palijativnih bolesnika koji se skrb pruža u kući. Iz tog razloga molimo povećanje na svim područjima za 25% posto, osobito u gradovima te usklađivanje s prekoračenjem limita iz prošle godine , gdje se prepoznao problem popunjenosti mreže i uskraćivanja skrbi najtežim bolesnicima u kući (umirući, vigilne kome, pacijenti na respiratoru, pacijenti s tumoroznim tvorbama, dekubitusi 4.stupnja itd.)                                                      \nAko ne dođe do tog povećanja i jednakosti pružanja zdravstvene njege u kući i u daljnjem će se razdoblju uskraćivati zdravstvena njega u kući najpotrebnijima, a to su najčešće palijativni bolesnici za koje se prema svim smjernicama i preporukama nastoji omogućiti skrb kod kuće. Bez zdravstvene njege u kući kao veoma korisne i vrijedne službe, to je nemoguće.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[89,"Udruga medicinskih sestara zdravstvene njege u kući","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani!\nPoznato je da stanovništvo RH stari i da imamo sve veći broj ljudi s kroničnim bolestima koji trebaju kontinuiranu i dugotrajnu zdravstvenu skrb i njegu u kući te povećanje broja palijativnih bolesnika. Isto tako, medicinske sestre iz djelatnosti zdravstvene njege u kući sve dijagnostičko-terapijske postupke provode samostalno, a za koje preuzimaju odgovornost u specifičnim uvjetima stambenih prostora bolesnika. Iz svih komentara vidimo da je trenutno na većini područja povećana potražnja za uslugama i potrebnim brojem medicinskih sestara, a koja novim prijedlogom mreže nije uvažena. Na temelju toga zaključujemo da omjer broja stanovnika i broja medicinskih sestara nije jednoznačno primjenjiva. Predlažemo da broj stanovnika po jednoj medicinskoj sestri/tehničaru bude u omjeru 2.500/1 med. sestra/tehničar kako bi zdravstvena njega u kući bila svima jednako dostupna te da se uvaže razlike urbanih i ruralnih područja u gustoći naseljenosti i njihova međusobna geografska udaljenost.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[90,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.10.1. Mreža u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika u Republici Hrvatskoj po županijama/Gradu Zagrebu pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „268“ zamjenjuje se brojem „275“. U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika predlaže se povećati najveći mogući broj medicinskih sestara sa 268 na 275 zbog porasta  udjela starijeg stanovništva kao i povećanja broja kroničnih pacijenata.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[91,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani,\nnije mi jasno po kojem kriteriju je predložena mreža kod zdravstvene njege u kući jer su odstupanja po županijama jako velika. Od Koprivničko-križevačke županije gdje je predviđeno 2.066 stanovnika po jednoj medicinskoj sestri u ZNJUK do Zagrebačke županije gdje je predviđeno 3.371 stanovnik po jednoj medicinskoj sestri u ZNJUK. To je preko 63% razlike između \"najmanje\" i \"najveće\" županije.\nAko također znamo da je dosadašnji standard 3.500 osiguranika (stanovnika) po jednoj medicinskoj sestri u ZNJUK molim Vas jasan stav koji je novi standard broja stanovnika po jednoj medicinskoj sestri u ZNJUK - 2.200 stanovnika ili 2.500 stanovnika ili 3.000 stanovnika i onda mogu biti korekcije od 10-15% ovisno kako je županija geografski velika ili mala ili gusto ili rijetko naseljena, te sukladno tome odredite potreban broj medicinskih sestara u ZNJUK.\n\nU nastavku je čitava tablica \nNaziv županije                     Broj stanovnika        Prijedlog Mreže  Broj stanovnika na 1 sestru u mreži\nKOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA 101.221                  49                              2.066\nPOŽEŠKO-SLAVONSKA           64.084                  29                              2.210\nOSJEČKO-BARANJSKA         258.026                  113                              2.283\nKRAPINSKO-ZAGORSKA         120.702                  50                              2.414\nBRODSKO-POSAVSKA                130.267                  51                              2.554\nVUKOVARSKO-SRIJEMSKA       143.113                  56                              2.556\nSISAČKO-MOSLAVAČKA         139.603                  54                              2.585\nBJELOVARSKO-BILOGORSKA   101.879                  39                              2.612\nKARLOVAČKA                               112.195                  42                              2.671\nVIROVITIČKO-PODRAVSKA        70.368                  26                              2.706\nŠIBENSKO-KNINSKA                   96.381                  34                              2.835\nMEĐIMURSKA                          105.250                  37                              2.845\nVARAŽDINSKA                          159.487                  56                              2.848\nGRAD ZAGREB                          767.131                268                              2.862\nPRIMORSKO-GORANSKA          265.419                  91                              2.917\nLIČKO-SENJSKA                            42.748                  14                              3.053\nSPLITSKO-DALMATINSKA        423.407                138                              3.068\nZADARSKA                                  159.766                  52                              3.072\nDUBROVAČKO-NERETVANSKA   115.564                 37                             3.123\nISTARSKA                                  195.237                  59                              3.309\nZAGREBAČKA                          299.985                  89                              3.371\n\nRH                                                   3.871.833              1.384                             2.798\nOvo je znači državni prosjek od 2.798 sa rasponom od -26,2% do +20,5%\n\nS poštovanjem,\nprim. Marko Rađa, dr.med.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[92,"USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU I REHABILITACIJU VITA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","TABLICA I.10.1 MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\n\nPoštovani, želimo se osvrnuti na odluku o donošenju mreže u javnim zdravstvenim službama u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika po županijama. Smatramo da ostavljanje istog broja medicinskih sestara u Splitsko-dalmatinskoj županiji nije dostatno. Posljednjih godina potreba za zdravstvenom njegom u kući u Splitsko-dalmatinskoj županiji  je sve veća i do sada nam je bilo teško rasporediti sav posao na ugovoreni broj medicinskih sestara te vas molimo da razmotrite proširivanje mreže u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji.\n\nSmatramo da treba skrenuti pažnju i na to da Splitsko-dalmatinska županija kao druga najveća županija u Republici Hrvatskoj  po novom prijedlogu u odluci o donošenju mreže u javnim zdravstvenim službama u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika nije dobila nijedan novi ugovor/tim za zdravstvenu njegu u kući bolesnika, što znači trenutno ugovara 138 medicinskih sestara i novi je prijedlog da ostane 138 medicinskih sestara. Također treba uzeti u obzir ruralna područja u Splitsko-dalmatinskoj županiji kao što je Dalmatinska zagora i otoci, gdje se ljudi sve više naseljavaju i vraćaju u starijoj dobi iz većih gradova, a tu je povezanost područja jako loša te se mora omogućiti pacijentima pravo na zdravstvenu zaštitu, zdravstvena njega u kući bolesnika spada pod primarnu zdravstvenu zaštitu na koju svaki bolesnik ima pravo. Vidimo da novom odlukom o donošenju mreže u javnim zdravstvenim službama u Republici Hrvatskoj se broj novih ugovaranja povećao za 79 medicinskih sestara zdravstvene njege u kući bolesnika te podržavamo odluku o povećanju, samo smatramo da doneseni broj za našu županiju nije dostatan jer sva područja koja su do sada bila ugovarana su popunjena i radimo sve u našoj moći da svaki pacijent ostvari pravo na zdravstvenu zaštitu, ali također smatramo da dosadašnji broj timova nije dovoljan za sve potrebe za zdravstvenom njegom u kući bolesnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji, molimo da razmotrite naš prijedlog.\n\nZbog svega navedenog u prilogu tablica, kako bi možda olakšala razumijevanje naše trenutne situacije.\n\n\n\n\n\n\nTab.\nUsporedba Mreže javne zdravstvene službe sa novim odlukama o izmjeni u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika po županijama/ Gradu Zagrebu, 2024.\nŽupanija Novi br.ugovora Stari br.ugovora Popunjava trenutno Razlika novi-stari br ugovora  Razlika novi br.ugovora- \n                                                                                                                                                             trenutno popunjava\n     \nBJELOVARSKO-BILOGORSKA   39 38 38 +1 0\nBRODSKO-POSAVSKA 51 51 50 0 +1\nDUBROVAČKO-NERETVANSKA 37 35 32 +2 +5\nGRAD ZAGREB 268 250 247 +18 +21\nISTARSKA   59 58 47 +1 +12\nKARLOVAČKA    42 41 41 +1 +1\nKOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA 49 37 37 +12 +12\nKRAPINSKO-ZAGORSKA 50 42 42 +8 +8\nLIČKO SENJSKA 14 14 12 0 +2\nMEĐIMURSKA 37 33 33 +4 +4\nOSJEČKO-BARANJSKA 113 95 107 +18 +6\nPOŽEŠKO-SLAVONSKA 29 24 24 +5 +5\nPRIMORSKO-GORANSKA 91 89 87 +2 +4\nSISAČKO-MOSLAVAČKA 54 54 42 0 +12\nSPLITSKO-DALMATINSKA 138 137 138 +1 0\nŠIBENSKO-KNINSKA 34 34 28 0 +6\nVARAŽDINSKA 56 52 51 +4 +5\nVIROVITIČKO-PODRAVSKA 26 27 26 -1 -1\nVUKOVARSKO-SRIJEMSKA 56 56 49 0 +7\nZADARSKA 52 49 49 +3 +3\nZAGREBAČKA 89 89 69 0 +20\nUkupno 1384 1305 1249 79 133\nIzvori: HZZO-Ugovoreni sadržaji zdravstvene zaštite u RH, e-savjetovanje Odluka o donošenju  Mreže javne zdravstvene službe\n\nUstanova za zdravstvenu njegu i rehabilitaciju Vita\nUlica 141.brigade24, 21000 Split\nOsnivač bacc. sestrinstva Mirjana Gojsalić\nRavnatelj bacc. ekonomije Ivica Gojsalić\n26.02.2024.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[93,"USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU U KUĆI \"DUŠICA LETILOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.1. MREŽA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA U REPUBLICI HRVATSKOJ PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani, želim skrenuti pažnju na broj medicinskih sestara za Brodsko-posavsku Županiju (51). Naime, na području grada Slavonskog Broda unazad par godina je potreba za zdravstvenm njegom u kući izrazito povećana. Ustanove za zdravstvenu njegu rade u konstantnim prekoračenjima, te je gotovo nemoguće skrbiti o svim pacijentima koji imaju potrebu za zdravstvenom njegom. Smatramo da je broj ugovorenih medicinskih sestra na području naše Županije (grad Slavonski Brod i okolna ruralna područja) nedostatan za zbrinjavanje populacije kojoj je potrebna stručna zdravstvena njega i skrb. Na području Slavonije je pretežito starije staništvo, mladi odlaze, a time stariji ostaju sami, te im je u bolesti nužna pomoć i zdravstvena njega. Također, zbog smanjenja broja dana hospitalizacije pacijenti se ranije otpuštaju kući na oporavak (izazito teške dijagnoze, kompleksna zdravstvena njega...), te im je potrebno osigurati nastavak zdravstvene skrbi u kućnim uvjetima. Ustanove za zdravstvenu njegu u kući na području Brodsko-posavske županije ulažu sve moguće napore i kapacitete kako bi se uklopili u broj ugovorenih medicinskih sestara, no unazad par godina to je nemoguće. Potreba za zdravstvenom  njegom u kući na našem području je izrazito velika i opravdana, te molimo da razmotrite mogućnost proširivanja mreže u djelatnosti zdravsvene njege u kući bolesnika na području Brodsko- posavske županije ( grad Slavonski Brod), kako bi svaki pacijent imao jednako pravo na zdravstvenu zaštitu. Napominjem da smo uložili sve moguće napore u suradnji sa područnim uredom HZZO-a kako bi napravili preraspodjelu, no potreba za našom djelatnosti je i dalje prevelika i ne može se uklopiti u postojeći broj ugovorenih medicinskih sestara, što znači da je nemoguće odgovoriti na sve potrebe zdravstvene njege u kući na našem području. jer nemamo dovoljan broj ugovorenih medicinskih sestara. Nadam ses da ćete razmotriti prijedlog o proširivanju mreže u našoj djelatnosti.\nS poštovanjem, \nU ime svih Ustanova za zdravstvenu njegu u kući na području grada Slavonskog Broda \nJelena Zdjelarević, univ.mag.techn\nRavnateljica Ustanove za zdravstvene njege u kući \"Dušica Letilović\"","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[94,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika (Tablica I.10.2.) za područje Osječko-baranjske županije povećanje za 1 medicinsku sestru za područje grada Osijeka (s 42 na 43 medicinske sestre) zbog čega je i ukupni najveći mogući broj medicinskih sestara za cijelo područje Osječko-baranjske županije također potrebno povećati za 1 medicinsku sestru (sa 113 na 114 medicinskih sestara).\nU djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika predloženo je proširenje Mreže za 19 dodatnih medicinskih sestara i to: 10 medicinskih sestara za grad Osijek, 3 medicinske sestre za područje Erduta, 1 medicinska sestra za područje Antunovca, 1 medicinska sestra za područje Belišća, 1 medicinska sestra za područje Đakova, 2 medicinske sestre za područje Ernestinova i 1 medicinska sestra za područje Valpova, od čega je uvaženo povećanje za 18 medicinskih sestara. Dom zdravlja predlaže da se zatraži 1 dodatna medicinska sestra za područje Osijeka.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen."]
[95,"OPĆINA VIŠKOVO","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani,\nOpćina Viškovo je najveća hrvatska općina i trenutno, prema podacima HZZO-a na dan 4. ožujka 2024. godine ima 17.193 osiguranika što je za 6.693 osiguranika više u odnosu na standard HZZO-a. U odnosu na cijelu Primorsko-goransku županiju upravo na području Općine Viškovo najveća je razlika broja ugovorenih medicinskih sestara u odnosu na broj osiguranika.\nObzirom da za područje Općine Viškovo niste predvidjeli nadopunu Mreže ovim putem molimo za hitnom nadopunom Mreže na način da se za područje Općine Viškovo predvidi još jedna ugovorna medicinska sestra za obavljanje zdravstvene njege u kući, a uvažavajući standard HZZO-a.\n       \nS poštovanjem","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[96,"Ustanova za zdravstvenu njegu Gordana Vuković  OIB: 75836222756758","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani,\nMolim da razmotrite mogućnost da se na području Općine Viškovo nadopuni Mreža sa još jednom ugovornom sestrom za obavljanje zdravstvene njege  u kući.\nOpćina Viškovo je najveća hrvatska općina, obuhvaća 49.21 km2 i ima najveći porast broja osiguranika u zadnjih 20-tak godina, te trenutno ima 17.193 osiguranika što je za 6.693 osiguranika više u odnosu na standard HZZO.\nZa područje Viškovo niste predvidjeli nadopunu Mreže već samo za  susjedno područje Kastav , gdje je također potrebno, ali je razlika u broju osiguranika ipak veća na ovom području.\n\nBroj osiguranih osoba Općina  Viškovo 17.193 \nIzvor: HZZO broj osiguranika na dan 4.3.2024.\nRazlika u odnosu na standard  6.693  63,74%\nNacrt odluke:  3 ugovorene med. sestre \nPrijedlog izmjene nacrta: 4 ugovorene med. sestre\n\nBudući da je u cijeloj PGŽ najveća razlika broja ugovorenih medicinskih sestara u odnosu na broj osiguranika najveća na području Viškova smatramo da je na ovom području najhitnija promjena mreže, te je svakako potrebna barem  još jedna ugovorna medicinska sestra.\nIzmjena Mreže tražena je i za  susjedno područje Kastav koje ima 10.693 osiguranika  i dvije ugovorene medicinske sestre, te je tu razlika u odnosu na standard 3693 osiguranika, što je značajno manje.\nBroj osiguranika područja Kastva ne povećava se zadnjih godina, čak je i u blagom opadanju i  obuhvaća područje od 11.4 km2 , pa smatramo da je svakako hitnije da se prvo traži promjena Mreže na području gdje je najveća razlika  u odnosu na standard, a to je na području Viškova.\n\nS poštovanjem\n\nUstanova za zdravstvenu njegu Gordana Vuković, Viškovo      \nRavnateljica\nMaja Vuković, dipl.oecc.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[97,"VENI VITALJIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","JLS GRAD KOMIŽA: Tražimo da se u Mrežu uvrsti tim djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika za područje Grada Komiže. Naime, ovakav tim je do sada djelovao i na to smo imali pravo. Vašim prijedlogom potrebiti stanovnici grada Komiže ostaju bez neophodne pomoći koju su do sada imali, a ovakva bi ih odluka ostavila bez dosadašnjeg prava na zdravstvenu njegu u kući, a zbog tog razloga bi vrlo vjerojatno bili primorani donijeti odluku o iseljenju s otoka Visa.  Gradonačelnica Grada Komiže: Tonka Ivčević","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[98,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Mrežu zdravstvene njege u kući bolesnika za područje Splitsko-dalmatinske županije potrebno je promijeniti na slijedeći način kako bi se ispravile greške u prijedlogu a odnose se na broj stanovnika na jednu medicinsku sestru:\nRedni broj Općina/grad Nacrt Odluke Prijedlog izmjene Nacrta\n2                       BOL               0                      1\n12                     JELSA           1                       2\n13                     KAŠTELA     10                    13\n15                     KOMIŽA       0                      1\n20                     MARINA       1                      2\n29                     PODSTRANA 2                    3\n38                     SINJ                 7                     8\n39                      SOLIN            6                     8\n45                     ŠESTANOVAC   0                 1\nI sa ovim predloženim broj stanovnika na jednu medicinsku sestru u ovoj djelatnosati na području SDŽ je cca 2.850","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[99,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika (Tablica I.10.2.) za područje Osječko-baranjske županije povećanje za 1 medicinsku sestru za područje grada Osijeka (s 42 na 43 medicinske sestre) zbog čega je i ukupni najveći mogući broj medicinskih sestrara za cijelo područje Osječko-baranjske županije također potrebno povećati za 1 medicinsku sestru (sa 113 na 114 medicinskih sestara).\nU djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika predloženo je proširenje Mreže za 19 dodatnih medicinskih sestara i to: 10 medicinskih sestara za grad Osijek, 3 medicinske sestre za područje Erduta, 1 medicinska sestra za područje Antunovca, 1 medicinska sestra za područje Belišća, 1 medicinska sestra za područje Đakova, 2 medicinske sestre za područje Ernestinova i 1 medicinska sestra za područje Valpova, od čega je uvaženo povećanje za 18 medicinskih sestara. Dom zdravlja predlaže da se zatraži 1 dodatna medicinska sestra za područje Osijeka.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen."]
[100,"HELENA BANDALOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Prvenstveno Vam želimo ukazati na  uočene nelogičnosti u jednom dijelu prijedloga Mreže.\nNaime, U djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika u odnosu na trenutno važeću Mrežu javne zdravstvene službe, u 9 županija i Gradu Zagrebu je predviđeno značajno povećanje broja medicinskih sestara u odnosu na postojeće stanje, a kod 11 županija nije predviđeno povećanje broja medicinskih sestara. \nNije nam poznato kojim ulaznim parametrima su se vodili predlagači Mreže, jer sve brojke stanovnika ili osiguranika ukazuju na veliku disproporciju u predviđenom broju medicinskih sestara u ovoj djelatnosti po županijama. Tako imamo Prijedlog koji planira jednu medicinsku sestru na 2.066 stanovnika u Koprivničko-križevačkoj županija pa sve do 3.371 stanovnika u Zagrebačkoj županiji. Ovo su jako velike razlike pogotovo u svjetlu činjenice da je današnji standard 3.500 osiguranika na jednu medicinsku sestru.\nS obzirom da je Splitsko-dalmatinska županija najveća županija sa preko 423.000 stanovnika (i sa preko 442.000 osiguranika prema podatcima HZZO-a), sa velikim geografskim i demografskim izazovima, sa skoro 22% stanovnika starijih od 65 godina, sa preko 150 km udaljenosti od sjeverozapadnog do jugoistočnog dijela županije, sa zaobaljem i otocima koji su rijetko naseljeni sa uglavnom starijim stanovnicima, za Splitsko-dalmatinsku županiju potrebne su korekcije brojki medicinskih sestara zdravstvene njege u kući u predloženoj Mreži.\nZbog svih navedenih specifičnosti Splitsko-dalmatinske županije kao i zbog prije navedenog nesrazmjera između pojedinih županija za djelatnost zdravstvene njege u kući bolesnika, za područje Splitsko-dalmatinske županije tražimo korekciju Prijedloga Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe i to na način kako je to iskazano u slijedećoj Tablici: \n\nRedni broj Općina/grad Nacrt Odluke Prijedlog izmjene Nacrta\n      2           BOL             0                         1\n    12        JELSA             1                         2\n    13      KAŠTELA            10                        13\n    15       KOMIŽA               0                  1\n    20        MARINA          1                  2\n    29       PODSTRANA       2                  3\n    38       SINJ                       7                  8\n    39      SOLIN               6                  8\n    45      ŠESTANOVAC       0                  1\n\nNa ovaj način u Splitsko-dalmatinskoj županiji najveći mogući broj medicinskih sestara u zdravstvenoj njezi u kući bi bio 150, a kada se to preračuna u broj stanovnika to bi bilo 2.823 stanovnika na jednu medicinsku sestru ili 2.947 osiguranika na jednu medicinsku sestru. Isto tako sa ovim brojevima Splitsko-dalmatinska županija i dalje ostaje pri dnu županija kada se uzme odnos broja stanovnika na jednu sestru.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[101,"Ustanova za zdravstvenu njegu Mira Fernbach","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.10.2. Mreža timova u djelatnosti zdravstene njege u kući bolesnika-po općinama/gradovima u županijama\nPoštovani, \nu djelatnosti zdravstvene njege u kući na području grada Vukovara (Vukovarsko-srijemska županija), u Mreži je definirano 8 medicinskih sestara, bez promjene u odnosu na ranije stanje Mreže, no na tom području je već godinama zbog povećane potrebe za zdravstvenom njegom u kući s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje ugovoreno 9 medicinskih sestara. Ta  povećana potreba posljedica je značajnim dijelom povećanih potreba sve starije braniteljske populacije čiji udio u Vukovaru nadamo se ne moramo posebno dokazivati, ali i odlaskom mladih i radno aktivnih  građana iza kojih ostaju stari, teško pokretni/nepokretni sami u kući. \nStoga je 9 medicinskih sestara  minimalno potrebno da se pokriju potrebe pacijenata za zdravstvenom njegom u kući na području Vukovara, što je vidljivo i iz zapisnika o konačnom izvršenju ugovora HZZO-e za zdravstvenu njegu u kući, odnosno podaci o popunjenosti tog područja unazad nekoliko godina.    \nZaključno, uz Pismo potpore Vukovarsko-srijemske županije, molimo da se za grad Vukovar  u  prijedlogu Mreže javne zdravstvene službe definira 9 medicinskih sestara zdravstvene njege u kući , koliko je trenutno i ugovoreno s HZZO-e, kako bi zdravstvena njega u kući na tom području  funkcionirala u skladu s potrebama pacijenata. \n\n S poštovanjem,\nKatarina Pešut,dipl.oec.\nUstanova za zdravstvenu njegu Mira Fernbach","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[102,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.10.2. Mreža timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika - po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „268“ zamjenjuje se brojem „275“. U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika predlaže se povećati najveći mogući broj medicinskih sestara sa 268 na 275 zbog porasta  udjela starijeg stanovništva kao i povećanja broja kroničnih pacijenata.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[103,"ŽELJKA CINDRIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Prema Nacionalnom planu razvoja zdravstva 2021.-2027. tendencija je da zdravstveni sustav Republike Hrvatske   postane  učinkovitiji, kvalitetniji i održiviji te da osigura izvrsnu dostupnost skrbi svim stanovnicima bez obzira gdje žive. Iskorištavanje punog potencijala mjera promicanja zdravlja, prevencije bolesti, liječenja i rehabilitacije uz učinkovitu podršku e-zdravstva svakako može rezultirati unaprjeđenjem zdravstvenih ishoda na razinu razvijenih zapadnoeuropskih zemalja.  \nDa bi se došlo do željenog cilja predlažemo neke izmjene vezane uz Odluku o donošenju mreže javne zdravstvene službe. \nU Karlovačkoj županiji živi 112 596 stanovnika. Prema novom nacrtu Mreže potrebne su 42 medicinske sestre u zdravstvenoj njezi u kući, naspram dosadašnjih 41. Predlažemo izmjene vezane uz Ogulin i Josipdol.\nZa grad Ogulin, koji ima  12 251 stanovnika i Tounj koji ima 1000 (sveukupno 13.251 stanovnik ) ugovorene su 4 medicinske sestre u zdravstvenoj njezi u kući ( 3.312 stanovnika /1 medicinska sestra).\nOgulin „pokriva“ urbani dio grada u kojem živi  7374 stanovnika , a u ruralnom dijelu živi 4877 stanovnika. Pri tome naglašavamo da je površina grada 542,32 km2 što nam govori o velikoj geografskoj raspostranjenosti, odnosno da do nekih pacijenata je potrebno preći 60 km u jednom smjeru.\nTounj ima urbani dio u kojem živi 323 stanovnika i  ruralni dio u kojem živi  677  stanovnika.  Površina Tounja je 246 km².\nJosipdol ima urbani dio u kojem živi 1015 stanovnika , a u ruralnom  dijelu živi  2395 stanovnika. Površina Josipdola je  428,4 km². Za Josipdol je ugovorena 1 medicinska sestra na 3410 stanovnika.\nPovećanjem ugovorenih medicinskih sestara za 1 medicinsku  sestru za područje Ogulina i 1 medicinsku sestru za područje Josipdola bio bi organizacijski temelj za postizanje optimalne učinkovitosti i usmjerenosti na ishode liječenja.\nIskreno se nadam da ćete uzeti u obzir naše prijedloge.\nŽeljka Cindrić,mag.med.techn.\nRavnateljica Ustanove Cindrić","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[104,"ROMANA IVŠIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU I REHABILITACIJU ZDENKA\n\nPredmet : Zahtjev za promjenom broja medicinskih sestara u Mreži javne zdravstvene službe na području grada Karlovca, Duga Rese, Općine Ribnik, Općine Kamanje i Općine Bosiljevo\n\nKao privatna ugovorna Ustanova za zdravstvenu njegu u kući „Zdenka“ predlažem povećanje broja medicinskih sestara u djelatnosti zdravstvene njege u kući za područje grada Karlovca i pripadajućih mu općina, grada Duga Rese i pripadjućih općina, Općina Bosijevo, te za Općine Kamenje i Ribnik. S obzirom na povećanje broja kroničnih bolesnika, povećanja starije populacije koji žive sami i u lošim socioekonomskim uvijetima, te nemaju dobru prometnu povezanost kao što je to slučaj u Općinama Bosiljevo, Ribnik i Kamanje, ssmatramo da je broj ugovorenih medicinskih sestara na području Karlovačke županije nedostatan. Ranim otpuštanjem na kućno liječenje i preuzimanje pacijenata na skrb velika je potreba za povećanjem sestara zdravstvene njege u kući na gore navedenim područjima. Time bi se pružila još kvalitetnija skrb, holistički pristup, pravo na jednake uvijete korištenja zdravstvenih usluga za starije, kronično oboljele i teško oboljele pacijente kojih je na navedenim područjima svakim danom sve više, a nerijetko ovise samo o sestrama koje im dolaze pružiti zdravstvnu skrb. \nNadamo se da ćete razmotriti i naš prijedlog za proširenjem mreže kako bismo mogli što kvalitetnije odgovoriti na potrebe za zdravstvenom njegom u kući.\n\nS poštovanjem, \nUstanova za zdravstvenu njegu „Zdenka“","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[105,"USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU I REHABILITACIJU VITA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.10.2. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA – PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","TABLICA I.10.2 MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE NJEGE U KUĆI BOLESNIKA-PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJI/GRADU ZAGREBU\n\nPoštovani,  molimo vas da ponovo razmotrite odluku o mreži timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika po općinama/ gradovima. Smatramo nepotrebnim smanjenje mreže timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji na područjima gdje je već uhodani tim postojao , tom odlukom pacijenti ostaju bez adekvatne zdravstvene skrbi na koju su do sada imali pravo, a djelatnici tog tima bez posla. Na svim područjima koja su do sada imala tim zdravstvene njege u kući bolesnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji postoji izrazito velika potreba za zdravstvenom njegom. Naša Ustanova za zdravstvenu njegu i rehabilitaciju Vita, po novoj odluci o donošenju mreže timova u djelatnosti zdravstvene njege u kući bolesnika gubi tim u Komiži. Molimo vas da ponovno razmotrite tu odluku iz više razloga: kao što znate na otocima uglavnom živi starija populacija, mladi odlaze živjeti u gradove, a stariji ostaju sami te im je potrebna pomoć zbog starosti i bolesti, sve češće se otpuštaju kući sa kompliciranim zdravstvenim stanjima zbog smanjenja dana hospitalizacije, ova odluka bi ih ostavila bez dosadašnjeg prava na zdravstvenu njegu u kući bolesnika , također uvijek se govori kako nam je u cilju naseljavati otoke i vratiti život na njih, a kako motivirati ljude ako im se ukidaju radna mjesta. Mi smo svojim zalaganjem motivirali djelatnike da rade i žive na Visu tako što smo im osigurali plaćen smještaj i prijevoz, nadamo se da ćete zbog svega navedenog ostaviti do sada uhodani tim u Komiži. \nŽelimo se osvrnuti i na odluku da u Splitu, Solinu i Podstrani se nije povećao broj potrebnih medicinskih sestara, navodimo ta tri područja jer u svakom imamo tim i znamo kolika je potreba za zdravstvenom njegom u kući bolesnika, a potreba je prevelika ( starija populacija, veliki broj oboljelih od karcinoma, kronične rane, akutne rane, edukacije bolesnika sa stomama….) i dosadašnji broj ugovorenih sestara nije dostatan za odgovoriti na sve zahtjeve za zdravstvenu njegu u kući pacijenata. \n\nUstanova za zdravstvenu njegu i rehabilitaciju Vita\nUlica 141.brigade24, 21000 Split\nOsnivač/ica bacc.sestrinstva Mirjana Gojsalić\nRavnatelj bacc.ekonomije Ivica Gojsalić","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[106,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nVezano uz broj timova javnozdravstvenih djelatnosti uočeno je kako nema definiranog standarda za određivanje najvećeg broja timova (po broju stanovnika, uz iznimke zbog specifičnosti). Primjerice broj timova u Gradu Zagrebu u djelatnosti javnog zdravstva nije povećan, a u drugim županijama je.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[107,"Renata Kutnjak Kiš","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","PREDMET: Nacrt prijedloga Mreže javne zdravstvene zaštite, savjetovanje\nTablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\nPozdravljam povećanje broja Timova u Djelatnosti javnog zdravstva. Za Međimursku županiju smo tražili minimalno 2 tima, iako bi bilo idealna 3 tima (kao što je predviđeno za epidemiološku djelatnost), obzirom na opsežan i širok djelokrug rada, budući da se u Djelatnosti javnog zdravstva i promicanja zdravlja u Zavodu za javno zdravstvo Međimurske županije, uz poslove javnozdravstvene medicine provode i poslovi promicanja zdravlja uz vrlo razvijen savjetovališni rad, poslovi koordinacije i provedbe pojedinih segmenata rada programa ranog otkrivanja raka dojke i raka debelog crijeva te poslovi epidemiologije kroničnih nezaraznih bolesti. No, obzirom na nedostatak liječnika generalno te manji interes za specijalizacije u Zavodima za javno zdravstvo, sukladno tome, svakako je važno povećati i sastav timova javnog zdravstva (jedna medicinska sestra i liječnik nikako ne zadovoljavaju trenutne potrebe TE PREDLAŽEM DA U JEDNOM TIMU BUDU ČETIRI OSOBE). Timove javnog zdravstva je potrebno ojačati kadrovima drugih stručnjaka – uz liječnika spec. epidemiologije ili javnog zdravstva i magistru sestrinstva (ne prvostupnicu sestrinstva), u timu su potrebni i nutricionist, kineziolog, informatičar za statistiku, psiholog i drugi. \nČakovec, 13.03.2024.g.\nZavod za javno zdravstvo Međimurske županije\nVoditeljica Djelatnosti za javno zdravstvo i promicanje zdravlja\nKoordinatorica Nacionalnog programa ranog otkrivanja raka dojke i debelog crijeva za Međimursku županiju\nRenata Kutnjak Kiš, dr.med., spec. epidemiolog \nUz suglasnost ravnateljice Zavoda za javno zdravstvo Međimurske županije\nPrim. Marine Payerl-Pal, dr.med., spec. medicinske mikrobiologije i parazitologije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[108,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži timova u djelatnosti javnog zdravstva (Tablica I.14.) povećanje za 1 tim za područje Osječko-baranjske županije (s 3 na 4 tima) zbog čega je i ukupni najveći mogući broj timova u zavodima za javno zdravstvo za cijelo područje Republike Hrvatske također potrebno povećati za 1 tim (sa 57 na 58 timova).\nU djelatnosti javnog zdravstva za područje Županije su predviđena 3 tima. S obzirom da je prema popisu stanovništva iz 2021. godine na području Županije evidentirano 258.026 stanovnika Nastavni zavod za javno zdravstvo Osječko-baranjske županije smatra kako su potrebna 4 tima iz javnog zdravstva. Prosječno u Republici Hrvatskoj jedan tim skrbi za 67.927 stanovnika, a prema novoj Mreži bi jedan tim u Županiji skrbio za 86.009 stanovnika. Osim ukupnog broja stanovnika u Osječko-baranjskoj županiji važan je i visok udio (21,9%) starijih od 65 godina što zahtijeva praćenje pokazatelja, te prevenciju i planiranje zdravstvene zaštite specifično za ovu životnu dob (gerontološki tim).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[109,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.14. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI JAVNOG ZDRAVSTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.14 Mreža timova u djelatnosti javnog zdravstva u Republici Hrvatskoj – po županijama/Gradu Zagrebu pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „7“ zamjenjuje se brojem „8“. U Mreži timova u djelatnosti javnog zdravstva potrebno je povećati najveći mogući broj timova sa 7 na 8 zbog potrebe Službe za javno zdravstvo NZJZ Dr. A. Štampar za dodatnim timom za obavljanje aktivnosti promicanja zdravlja.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[110,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.16.  MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE EKOLOGIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.16. MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE EKOLOGIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nPredlaže se u Primorsko-goranskoj županiji, Splitsko-dalmatinskoj županiji, Osječko-baranjskoj županiji i Gradu Zagrebu povećati broj timova u djelatnosti zdravstvene ekologije s 1 na 2 tima.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen, budući da je cilj dokumenta ujednačavanje zdravstvene zaštite na čitavom teritoriju Hrvatske prioritetno je popuniti osnovnu mrežu sa po jednim timom."]
[111,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.16.  MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI ZDRAVSTVENE EKOLOGIJE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.16 Mreža timova u djelatnosti zdravstvene ekologije u Republici Hrvatskoj – po županijama/Gradu Zagrebu pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „1“ zamjenjuje se brojem „2“. U Mreži timova u djelatnosti zdravstvene ekologije potrebno je povećati najveći mogući broj timova sa 1 na 2 zbog potrebe Službe za zaštitu okoliša i zdravstvenu ekologiju NZJZ Dr. A. Štampar za dodatnim timom s obzirom na područje koje pokriva, broj stanovnika i broj aktivnosti koje Služba provodi (ispitivanja zraka, vode, tla, hrane, predmeta opće upotrebe, otpada itd.).","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen, budući da je cilj dokumenta ujednačavanje zdravstvene zaštite na čitavom teritoriju Hrvatske prioritetno je popuniti osnovnu mrežu sa po jednim timom."]
[112,"SARA MEDVED","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.17.  MREŽA TIMOVA U DJELATNOSTI PSIHIJATRIJE/MOBILNI TIMOVI U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Zakonom o zdravstvenoj zaštiti (čl 35.a) definiraju se mobilni psihijatrijski timovi koji se mogu organizirati na razini primarne, sekundarne i tercijarne zdravstvene zaštite te na razini zavoda za javno zdravstvo. U Gradu Zagrebu prema Atlasu liječništva radi 246 psihijatara, dok u Službi za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti radi trenutno 9 psihijatara (https://stampar.hr/hr/sluzbe/sluzba-za-mentalno\n-zdravlje-i-prevenciju-ovisnosti). Mobilni psihijatrijski timovi namijenjeni su prvenstveno osobama s teškim duševnim smetnjama, a efikasnost su pokazala u mnogim istraživanjima (npr. Mužić, Žagrec & Štimac Grbić, 2024; Medved et al., 2022; Bjedov et al., 2020). Osobe s teškim duševnim smetnjama često zahtijevaju specijalističko praćenje i liječene u vidu ambulatornog liječenja, programa dnevnih bolnica i bolničkog liječenja, što se ostvaruje u specijalnim bolnicama, kliničkim bolnicama i kliničkim bolničkim cetrima. Iznimno je važno za osobe s teškim duševnim smetnjama kontinuitet skrbi (za što se također mobilni tim pokazao uspješnim modelom). Stoga smatram kako je potrebno Mrežom javne zdravstvene zaštite uvesti mobilne timove na sve razine zdravstvene zaštite, a kako je definiramo Zakonom: primarnu, sekundarnu, tercijarnu i na razini zavoda za javno zdravstvo. Na taj način bi svi pacijenti s potrebom mobilnog dima ovakvu uslugu i mogli dobiti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[113,"ANDREJA MARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U postojećoj mreži uz pojam koordinatora je naveden i tim. A u novom prijedlogu mreže nije naveden tim pa treba dodati \"Uz svakog koordinatora može se organizirati po jedan mobilni palijativni tim.\"","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[114,"Udruga \"Pomoć neizlječivima\"","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Od svog osnutka 2010. godine Udruga \"Pomoć neizlječivima\" svjedoči potrebe i poteškoće s kojima se palijativni bolesnici suočavaju te vrijednost djelovanja i uključivanja Mobilnog palijativnog tima u skrb za bolesnike i obitelji kao i vrijednost  Koordinatora palijativne skrbi u Međimurskoj županiji u razvoju cjelovitog sustava skrbi u zajednici. Zbog toga predlažemo da se u Međimurskoj županiji broj koordinatora i mobilnih timova u Mreži Međimurske županije poveća na 2 koordinatora i 2 mobilna tima, sukladno broju stanovnika i potrebama , a s ciljem da se ostvari jednakost u ostvarivanju palijativne skrbi i ugovaranja navedenih službi u svim dijelovima Hrvatske.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[115,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nPredlažemo u Gradu Zagrebu povećati broj koordinatora odnosno timova za palijativnu skrb na primarnoj razini zdravstvene zaštite  s obzirom na broj gradskih četvrti s 10 na 17.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[116,"Udruga medicinskih sestara zdravstvene njege u kući","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Poštovani,\nUz druge djelatnosti na razini primarne zdravstvene zaštite, i djelatnost zdravstvene njege u kući svakodnevno provodi skrb za palijativne bolesnike u njihovom domu. Međutim, iako nije predmet ovog savjetovanja, ukazujemo da je jedina djelatnost koja nema propisan dijgnostičko-terapijski postupak i šifru za palijativnog bolesnika.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[117,"Hrvatsko društvo medicinskih sestara u palijativnoj skrbi","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Predlažemo da se u Bjelovarsko-bilogorskoj, Međimurskoj i  Varaždinskoj županiji poveća broj koordinatora za palijativnu skrb i broj mobilnih timova, kao i da se na područjima od posebne skrbi (otoci, brdsko-planinska područja) vrati mogućnost ugovaranja većeg broja koordinatora, kako je bilo definirano u prethodnoj Mreži. Time bi se nadopunio sadašnji prijedlog i postiglo da se i u navedenim  županijama ostvari jednakost u ugovaranju broja koordinatora i mobilnih timova prema broju stanovnika i potrebama te jednaka dostupnost palijativne skrbi za sve građane u Hrvatskoj.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[118,"KARMEN LONČAREK","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.19. MREŽA KOORDINATORA ZA PALIJATIVNU SKRB NA PRIMARNOJ RAZINI ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Ispod tablice I.19. dodati napomenu koja je stajala i u prethodnoj Mreži: \"Uz svakog koordinatora može se organizirati po jedan mobilni palijativni tim.\"\nNapomena je potrebna jer nigdje drugdje u tekstu nije objašnjen odnos koordinatora i mobilnog palijativnog tima.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[119,"Koprivničko-križevačka županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.1 MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA - POTREBNI BROJ FIZIOTERAPEUTA PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Tablici I.20.1 Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika - potrebni broj fizioterapeuta po županijama/gradu Zagrebu:\nZa Koprivničko-križevačku županiju trebalo bi povećati najveći mogući broj fizioterapeuta s 20 na 26. \nSamim time predlažemo izmjenu Tablice I.20.2. Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika – broj fizioterapeuta po općinama/gradovima u županijama/gradu Zagrebu:\nKoprivničko-križevačka županija\n• Đurđevac – 8 timova\n• Koprivnica  - 10 timova\n• Križevci – 8 timova\nFizikalna terapija u kući postaje sve važnija i zahtjevnija poradi same strukture našega stanovništva, gdje je zadnjim popisom stanovništva utvrđen sve veći postotak starijeg stanovništva, zatim kroničnih bolesnika kojima je fizikalna terapija neophodna, dok nemogućnost dolaska na ambulantne terapije postavlja potrebu sve većeg broja fizikalnih terapija u kući, i zato je nužno mijenjati broj timova usvojen pred više od jedne decenije, isto tako zahtjevnije dijagnoze onemogućavaju dolazak na ambulantnu fizikalnu terapiju, imamo određeni broj mlađih ljudi kojima je zbog njihovog socijalnog statusa onemogućeno da putuju u gradove na ambulantno liječenje.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[120,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.1 MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA - POTREBNI BROJ FIZIOTERAPEUTA PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.20.1 Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika – potrebni broj fizioterapeuta po županijama/Gradu Zagrebu pod rednim brojem IV. Grad Zagreb broj „140“ zamjenjuje se brojem „164“. U Mreži fizikalne terapije u kući bolesnika predlaže se povećanje najvećeg mogućeg broja fizioterapeuta sa 140 na 164 jer postoji povećana potreba za fizioterapeutima zbog dugih lista čekanja na fizikalnu terapiju u kući. U Gradu Zagrebu se trenutno na navedenu uslugu čeka i do 6 mjeseci, prvenstveno zbog povećanja broja kroničnih pacijenata i općenitog starenja stanovništva.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[121,"FRANJO JOSIPOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU U KUĆI SERTIĆ\nNadbiskupa Posilovića 36 ,\n44000 Sisak\n\nPredmet: Zahtjev/ Molba za promjenom broja fizioterapeuta u Mreži javne zdravstvene službe na području grada Siska/okolice te općina Martinska Ves. \n\n\nPoštovani ,\n\nu Gradu Sisku/okolici te općini Martinska Ves tražimo/molimo povećanje sa dosadašnjih 7 na 10 fizioterapeuta.\nZbog povećanog broja starije populacije, potresom pogođenog stanovništva, smanjenog kapaciteta Jodnog lječilišta ,koje je u obnovi, prometne nepovezanosti, broj zahtjeva za fizikalnu terapiju u kući se udvostručio. Pacijenti su  nezadovoljni pa čak i agresivni. Svaki dan slušamo žalbe i pritužbe zbog toga. \nMi kao Ustanova imamo 3 fizioterapeuta te nismo u mogućnosti odgovoriti na sve zahtjeve. \nMolimo vas da sve zahtjeve i prijedloge dobro razmotrite jer već jučer je bilo kasno.\n\nunaprijed se zahvaljujem.\n\n                                                                                                                            Ravnatelj: \n                                                                                                                Franjo Josipović, Prvostupnik fizioterapije","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[122,"VENI VITALJIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","JLS GRAD KOMIŽA: Prema Nacrtu Odluke za otoke Hvar i Vis se zajedno ugovaraju 2 (dva) fizioterapeuta, što je operativno neprovedivo zbog loše prometne povezanosti tih dvaju otoka. Tražimo izmjenu na način da se po 1 (jedan) fizioterapeut odredi za svaki otok zasebno. Gradonačelnica Grada Komiže: Tonka Ivčević","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[123,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Kako bi se ispravile nelogićnosti i odstupanja po županijama s obzirom na broj stanovnika za područje Splitsko-dalmatinske županije brojke bi trebale biti slijedeće:\nGrad/Općina                 Nacrt                 Prijedlog promjene Nacrta\nIMOTSKI                     3                        4\nKAŠTELA                   5                         6\nMAKARSKA              3                         4\nOMIŠ                           3                         4\nSINJ                             4                         5\nSOLIN                         5                         6\nSPLIT                          22                        26\nVRGORAC                 1                           1\nHVAR                          2                           1\nVIS                               0                           1\nSUPETAR                    1                           2\nTROGIR                       4                          5\n\nNa ovaj način se SDŽ izjednačava sa drugim županijama a tim na Hvaru i Visu se razdvaja","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[124,"Zdravstvena ustanova ZRINUS","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","MINISTARSTVO ZDRAVSTVA\nSavjetovanje o Nacrtu Odluke o donošenju \nMreže javne zdravstvene službe\nKsaver 200a\n10000 Zagreb\n\n \n\nPredmet: Savjetovanje o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe \n\n Poštovana!\nKako traje savjetovanje o Nacrtu Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe, slobodni smo Vam se obratiti sa zamolbom da unesete i naš komentar koji već duže vrijeme ističemo. Iz tehničkih razloga nismo u mogućnosti isto učiniti. Predlažemo da se u Mreži fizikalne terapije u kući bolesnika – potreban broj fizioterapeuta za područje Petrinja (uključuje Dvor, Glinu, Topusko, Hrvatsku Kostajnicu) poveća sa 5 na 7.\nObrazloženje:\n1. Teža zemljopisna i prometna izoliranost u odnosu na povezanost i udaljenost od sjedišta zdravstvenih ustanova koje obavljaju istu i sličnu djelatnost. Područje je ruralno, deprivirano i izolirano sa specifičnostima i otežanom provedbom djelatnosti što treba biti prioritetni državni interes. Veći dio Banovine je slabo naseljen čime se povećava udaljenost od pacijenta do pacijenta, udaljen je od gradova, većih naselja i prometnica, bez postojanja javnog prometa, bez interneta i signala za mobitel. S lošom je prometnom infrastrukturom, s brojnim nerazvrstanim cestama, nerazminirano i područje svakodnevnog prolaska migranata.\n2. Demografska obilježja u odnosu na dobnu strukturu stanovništva i prosječnu gustoću naseljenosti gravitirajućeg područja. Na području Banovine prosječan broj stanovnika na km2 je 20,0 a na nekim područjima je čak 5-11 (SMŽ 31,4, RH 68,7). Stanje se u zadnje vrijeme dramatično izmijenilo jer su mnoge obitelji trajno iselile, što je povećalo udaljenost od pacijenta do pacijenta. Veći udjel je starijeg stanovništva a domaćinstva su većinom reducirana na 1-2 člana.\n3. Obilježja vezana za pojedinu zdravstvenu djelatnost\n- dugogodišnja nepopunjenost ili neadekvatna popunjenost Mreže u mnogim djelatnostima zbog čega je veći pritisak na djelatnost fizikalne terapije u kući\n- veća udaljenost specijaliziranih zdravstvenih ustanova za neurorazvojne i motorične smetnje kod djece (Goljak, Zagreb).\n- smanjen je kapacitet OB Sisak zbog katastrofalnog potresa, smanjena dužina liječenja u stacionarnim ustanovama zbog čega je povećan pritisak na djelatnost fizikalne terapije u kući.\n4. Liste čekanja u djelatnosti fizikalne terapije u kući\n\n\n\n\n\n\n\n\n\nPrema raspoloživim podacima na području Banovine, ove usluge zbog limita HZZO-a pacijenti čekaju oko tri mjeseca, među kojima vlada veliko nezadovoljstvo zbog ovoga ali i problema s obnovom od potresa. Tu je veći broj palijativnih pacijenata i djece s teškoćama u razvoju, ali i onih kojima bez odgode treba rehabilitacija u kući nakon moždanog udara, trauma i operacija. Jedino rješenje u ovoj situaciji bi bilo davanja inicijative za proširenje Mreže javne zdravstvene službe za dva fizioterapeuta na Banovini za područje od 3 grada i 7 općina.   Potrebe koje se događaju na terenu traže žurna rješenja  jer pacijent treba uslugu jednako dostupnu kao i u drugim dijelovima zemlje.\nS poštovanjem\n\n\n                                                                               Ravnatelj\n\n                                                             Mr.sc. Petar Ćosić, bacc.med.techn.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[125,"Koprivničko-križevačka županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Tablici I.20.1 Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika - potrebni broj fizioterapeuta po županijama/gradu Zagrebu:\nZa Koprivničko-križevačku županiju trebalo bi povećati najveći mogući broj fizioterapeuta s 20 na 26. \nSamim time predlažemo izmjenu Tablice I.20.2. Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika – broj fizioterapeuta po općinama/gradovima u županijama/gradu Zagrebu:\nKoprivničko-križevačka županija\n• Đurđevac – 8 timova\n• Koprivnica  - 10 timova\n• Križevci – 8 timova\nFizikalna terapija u kući postaje sve važnija i zahtjevnija poradi same strukture našega stanovništva, gdje je zadnjim popisom stanovništva utvrđen sve veći postotak starijeg stanovništva, zatim kroničnih bolesnika kojima je fizikalna terapija neophodna, dok nemogućnost dolaska na ambulantne terapije postavlja potrebu sve većeg broja fizikalnih terapija u kući, i zato je nužno mijenjati broj timova usvojen pred više od jedne decenije, isto tako zahtjevnije dijagnoze onemogućavaju dolazak na ambulantnu fizikalnu terapiju, imamo određeni broj mlađih ljudi kojima je zbog njihovog socijalnog statusa onemogućeno da putuju u gradove na ambulantno liječenje.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[126,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.20.2 Mreža fizikalne terapije u kući bolesnika –broj fizioterapeuta po općinama/gradovima u županijama/Gradu Zagrebu u retku Grad Zagreb broj „140“ zamjenjuje se brojem „164“. U Mreži fizikalne terapije u kući bolesnika predlaže se povećanje najvećeg mogućeg broja fizioterapeuta sa 140 na 164 jer postoji povećana potreba za fizioterapeutima zbog dugih lista čekanja na fizikalnu terapiju u kući. U Gradu Zagrebu se trenutno na navedenu uslugu čeka i do 6 mjeseci, prvenstveno zbog povećanja broja kroničnih pacijenata i općenitog starenja stanovništva.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[127,"ROMANA IVŠIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU U KUĆI ZDENKA\n\nPredmet : Zahtjev za promjenom broja fizioterapeuta u Mreži javne zdravstvene službe na području grada Karlovca i pripadajućih općina, grada Duga Rese i pripadajućih općina\n\nPrema Nacrtu odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe kao ugovorna Ustanova za zdravstvenu njegu u kući „Zdenka“ predlažem povećanje broja fizioterapeuta u djelatnosti fizikalne terapije u kući. Za područje grada Karlovca i pripadajućih mu općina, grad Duga Resu i pripadjućih općina fizioterapeuta. S obzirom na povećanje broja bolesnika koji ranim otpuštanjem iz bolničkog sustava nastavljaju terapiju i rehabilitaciju u svome domu javlja se povećana potreba za povećanjem broja fizioterapeuta u svrhu što bržeg nastavka provođenja terapije, smanjenja lista čekanja i kvalitetnijeg pružanja usluge. Time bi se pružila još kvalitetnija skrb, holistički pristup, pravo na jednake uvijete korištenja zdravstvenih usluga te ubrzao oporavak pacijenata, povećala njihova samostalnost, a time i kvaliteta života.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen, broj fizioterapeuta je povećan na razini županije u odnosu na važeću Mrežu."]
[128,"USTANOVA ZA ZDRAVSTVENU NJEGU I REHABILITACIJU VITA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.20.2. MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","TABLICA I.20.2 MREŽA FIZIKALNE TERAPIJE U KUĆI BOLESNIKA – BROJ FIZIOTERAPEUTA PO OPĆINAMA/GRADOVIMA U ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nOvom odlukom o donošenju mreže u javnim zdravstvenim službama u djelatnosti fizikalne terapije u kući bolesnika po općinama/ gradovima u Splitsko-dalmatinskoj županiji se povećava za 6,5 fizioterapeuta te se omogućuje većem broju bolesnika pravo na fizikalnu terapiju u kući uz kraće liste čekanja.\nŽelimo skrenuti pozornost na prijedlog da se za otoke Vis i Hvar zajedno ugovaraju dva fizioterapeuta, tu postoji problematika između prometne povezanosti tih otoka, kao i njihove prometne povezanosti sa Splitom iz kojeg bi fizioterapeut trebao dolaziti ukoliko ne živi na istom otoku, u slučaju kako je predloženo u navedenoj odluci -  dva fizioterapeuta zajedno za oba otoka. Smatramo da bi organiziranje, planiranje i provođenje fizikalne terapije u kući bolesnika na navedenim područjima uvelike bilo olakšano ako bi se ugovorio jedan fizioterapeut za Vis i jedan fizioterapeut za Hvar, odvojeno. Molimo vas da razmotrite tu odluku.\n\nUstanova za zdravstvenu njegu i rehabilitaciju Vita\nUlica 141.brigade24, 21000 Split\nOsnivač bacc.sestrinstva Mirjana Gojsalić\nRavnatelj bacc.ekonomije Ivica Gojsalić","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen, broj fizioterapeuta je povećan na razini županije u odnosu na važeću Mrežu."]
[129,"ANDREJA MARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Međimurskoj županiji potrebno je povećati broj savjetovališta s 4 na 8. Razlog je specifičnost zbog sve većeg broja stranih radnika i  manjina, ali i kako bi svi građani dobili kvalitetnu i kontinuiranu zdravstvenu skrb. \nMedicinske sestre trebale bi raditi u specijaliziranim savjetovalištima (npr. za kronične bolesti-  za oboljele od šećerne bolesti).","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[130,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži sestrinskih savjetovališta na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.21.) za područje Osječko-baranjske županije povećanje za 10 savjetovališta u Domu zdravlja Osječko-baranjske županije (sa 6 na 16 savjetovališta) zbog čega je i ukupni najveći mogući broj savjetovališta u domovima zdravlja za cijelo područje Republike Hrvatske također potrebno povećati za 10 savjetovališta (sa 130 na 140 savjetovališta).\nZa Mrežu sestrinskih savjetovališta predloženo je ukupno 16 savjetovališta i to: za promicanje dojenja (1 savjetovalište na lokaciji u Osijeku), za prevenciju prekomjerne tjelesne težine (1 savjetovalište na lokaciji u Osijeku), za prevenciju šećerne bolesti (6 savjetovališta na lokacijama u Osijeku, Belom Manastiru, Đakovu, Našicama, Donjem Miholjcu i Valpovu) za enterostomalnu terapiju (2 savjetovališta na lokacijama u Osijeku i Đakovu), za sekundarnu prevenciju kardiovaskularnih bolesti (6 savjetovališta na lokacijama u Osijeku, Belom Manastiru, Đakovu, Našicama, Donjem Miholjcu i Valpovu). U prijedlogu Mreže sestrinskih savjetovališta za Županiju predviđeno je ukupno 6 savjetovališta u Domu zdravlja, odnosno prijedlog nije prihvaćen u potpunosti te se iznova predlaže povećanje broja savjetovališta i to 10 za područje Osječko-baranjske županije.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[131,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n\nU predloženoj Mreži se navode \"sestrinska savjetovališta u domovima zdravlja“ bez obrazloženja, a obzirom da nema još izmjena i dopuna Pravilnika o normativima i standardima za obavljanje zdravstvene djelatnosti  nejasno je tko će sve raditi u novim djelatnostima (kojih ima puno) i što će raditi, a što je javnozdravstvenim djelatnostima bitno za suradnju s drugim ustanovama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[132,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Goran Toplek, mag.med.techn., član Savjeta za zdravlje Međimurske županije\n\nPredlažem da se u svakoj županiji poveća broj savjetovališta za 100% \nS obzirom na prevalenciju svih bolesti u Hrvatskoj pa tako i u Međimurskoj županiji, predlažem da se broj savjetovališta u svakoj županiji poveća za 100% .\nU Međimurskoj županiji nužno je povećanje s 4 savjetovališta na 8 (specifičnost zbog sve većeg broj stranih radnika i  manjina).\nTakođer, smatram da  je nužno povećanje broja savjetovališta iz razloga što  je poželjno da su savjetovališta specijalizirana kako bi korisnici dobili kvalitetnu skrb.  Naime, isto kao što liječnici specijaliziraju određene grane medicine, tako bi i medicinske sestre trebale imati specijalizirana savjetovališta (npr. savjetovalište za oboljele od šećerne bolesti).","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[133,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U tablici I.21. Mreža sestrinskih savjetovališta na razini PZZ zalažemo se za povećanje broja savjetovališta s 4 na 8 u Međimurskoj županiji kako bi  osigurali veću dostupnost pacijentima i jednake mogućnosti za korištenjem zdravstvenih usluga prema mjestu prebivališta.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[134,"DORJA VOČANEC","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Prijedlog u ime Centra za zdravstvene sustave, politike i diplomaciju Medicinskog fakulteta u Zagrebu:\n\nNacionalnim planom razvoja zdravstva za razdoblje 2021. - 2027. te izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, u okviru reformskih mjera predviđeno je unaprjeđenje skrbi za kompleksne pacijente te dugotrajne skrbi. Nastavno na to, u Plan i program mjera zdravstvene zaštite 2023. - 2026. uvrštena je djelatnost kompleksne i dugotrajne skrbi u nadležnosti Doma zdravlja (NN 127, tablica 1.13.) S ciljem osiguravanja provedbe definiranih mjera, predlažemo da se u Mreži javne zdravstvene službe, odnosno u Mreži sestrinskih savjetovališta na razini primarne zdravstvene zaštite uvrsti nadopuna: „Navedena savjetovališta provode i mjere u  kompleksnoj i dugotrajnoj skrbi, a  od maksimalnog broja predviđenih savjetovališta po županijama/Gradu Zagrebu, minimalno jedno je namijenjeno provedbi koordinacije djelatnosti kompleksne i dugotrajne skrbi.“\nNa taj način, osigurat će se minimalna dostupnost i omogućiti domovima zdravlja koji su već pokrenuli aktivnosti iz područja kompleksne i dugotrajne skrbi da to operativno provedu u skladu s Mrežom javne zdravstvene zaštite. Također, osigurat će se da je djelatnost sestrinskih savjetovališta, koja se u prijedlogu nove Mreže pojavljuju kao nove organizacijske jedinice, u skladu s identificiranim lokalnim i nacionalnim potrebama te aktualnim strateškim i reformskim prioritetima reflektiranim u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i Planu i programu mjera zdravstvene zaštite.\n\nPRIJEDLOG IZMJENE - NADOPUNE:\n\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n \nRedni broj Županija/Grad  Zagreb Najveći mogući broj savjetovališta u domovima zdravlja*\nI BJELOVARSKO-BILOGORSKA 5\nII BRODSKO-POSAVSKA 4\nIII DUBROVAČKO-NERETVANSKA 5\nIV GRAD ZAGREB 16\nV ISTARSKA 7\nVI KARLOVAČKA 5\nVII KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA 4\nVIII KRAPINSKO-ZAGORSKA 6\nIX LIČKO-SENJSKA 4\nX MEĐIMURSKA 4\nXI OSJEČKO-BARANJSKA 6\nXII POŽEŠKO-SLAVONSKA 3\nXIII PRIMORSKO-GORANSKA 9\nXIV SISAČKO-MOSLAVAČKA 5\nXV SPLITSKO-DALMATINSKA 12\nXVI ŠIBENSKO-KNINSKA 4\nXVII VARAŽDINSKA 4\nXVIII VIROVITIČKO-PODRAVSKA 4\nXIX VUKOVARSKO-SRIJEMSKA 5\nXX ZADARSKA 6\nXXI ZAGREBAČKA 9\nUKUPNO U REPUBLICI HRVATSKOJ 127\n*Navedena savjetovališta provode i mjere u kompleksnoj i dugotrajnoj skrbi, a od maksimalnog broja predviđenih savjetovališta po županijama/Gradu Zagrebu, minimalno jedno je namijenjeno provedbi koordinacije djelatnosti kompleksne i dugotrajne skrbi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[135,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži sestrinskih savjetovališta na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.21.) za područje Osječko-baranjske županije povećanje za 10 savjetovališta u Domu zdravlja Osječko-baranjske županije (sa 6 na 16 savjetovališta) zbog čega je i ukupni najveći mogući broj savjetovališta u domovima zdravlja za cijelo područje Republike Hrvatske također potrebno povećati za 10 savjetovališta (sa 130 na 140 savjetovališta).\nZa Mrežu sestrinskih savjetovališta predloženo je ukupno 16 savjetovališta i to: za promicanje dojenja (1 savjetovalište na lokaciji u Osijeku), za prevenciju prekomjerne tjelesne težine (1 savjetovalište na lokaciji u Osijeku), za prevenciju šećerne bolesti (6 savjetovališta na lokacijama u Osijeku, Belom Manastiru, Đakovu, Našicama, Donjem Miholjcu i Valpovu) za enterostomalnu terapiju (2 savjetovališta na lokacijama u Osijeku i Đakovu), za sekundarnu prevenciju kardiovaskularnih bolesti (6 savjetovališta na lokacijama u Osijeku, Belom Manastiru, Đakovu, Našicama, Donjem Miholjcu i Valpovu). U prijedlogu Mreže sestrinskih savjetovališta za Županiju predviđeno je ukupno 6 savjetovališta u Domu zdravlja, odnosno prijedlog nije prihvaćen u potpunosti te se iznova predlaže povećanje broja savjetovališta i to 10 za područje Osječko-baranjske županije.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[136,"IVANA PATARČEC IVANOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.21. MREŽA SESTRINSKIH SAVJETOVALIŠTA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Tablici I.21. Mreža sestrinskih savjetovališta na razini PZZ, Dom zdravlja Čakovec zalaže se za povećanje broja savjetovališta s 4 na 8 u Međimurskoj županiji, kako bi ista bila dostupnija pacijentima s dislociranih područja.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[137,"Hrvatsko logopedsko društvo","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.22. MREŽA U LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Pozdravljamo vraćanje logopedske djelatnosti u Mrežu javne zdravstvene službe na razini primarne zdravstvene zaštite, što je bitan iskorak u osiguravanju dostupnosti logopedske usluge korisnicima svih životnih dobi. \nOstvarivanje logopedskih usluga bez uputnice značajno će doprinijeti skraćivanju vremena ostvarivanja logopedske usluge i smanjivanju listi čekanja u sekundarnim i tercijarnim zdravstvenim ustanovama.\nPri donošenju broja logopedskih timova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti potrebno je uzeti u obzir broj stanovnika na određenom području.\nKako bi se stanovništvu RH omogućila jednaka dostupnost logopedskih usluga u sustavu javnozdravstvene usluge u svim županijama, predlažemo korekcije broja magistara logopedije u sljedećim županijama: \n\nŽUPANIJA     NACRT  PRIJEDLOG PROMJENE NACRTA\nZagrebačka           9          13\nSplitsko-dalmatinska  8          14 (podržava i ST ogranak Hrv.ped.društva)\nKrapinsko-zagorska  4           8    (podržava i Krap.-zagorska županija)                                   \nVukovarsko -srijemska  4          6\nZadarska                   4                  5\nKoprivničko-križevačka         4              5\nVaraždinska            4        6\nOsječko-baranjska          6          8\n\nGore navedeni broj timova logopedske djelatnosti u Mreži javnozdravstvene službe će se pozitivno odraziti na dostupnost logopedske usluge stanovništvu RH.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[138,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.22. MREŽA U LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Kada se pogleda broj stanovnika u pojedinoj županiji za područje Splitsko-dalmatinske županije potrebno je umjesto 8 staviti u najmanju ruku 12 (ako ne i 14 logopeda). Za područje Primorsko-goranske županije je predviđeno 15 na manje od 300.000 stanovnika, a za područje SDŽ 8 na više od 420.000 stanovnika","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[139,"JOŠKO MARKIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.22. MREŽA U LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Posljednjih godina se bilježi značajan porast djece s različitim stupnjevima govorno jezičnih poteškoća. Istraživanja ukazuju da je takve djece i više od 20-tak posto. Iznimno je bitno čim prije djeci pružiti optimalnu i stručnu podršku. Nažalost, trenutno je takva podrška često nedostupna i/ili iznimno reducirana zbog malog broja dostupnih logoped. Najgora situacija je na otocima i ruralnim područjima. Stoga predlažem, obzirom na navedeno, a posebice geografske osobitosti splitsko-dalmatinske županije i poteškoće u organiziranju ove djelatnosti na optimalnoj razini, da se u djelatnosti Logopedija u Splitsko-dalmatinskoj županiji poveća broj timova s 8 na 14 timova.\nHvala, srdačno,\nprof. prim. dr. sc. Joško Markić, predsjednik ogranka Split Hrvatskog pedijatrijskog društva i predsjednik Odbora za zdravstvo Skupštine Županije splitsko-dalmatinske","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[140,"GORDANA KAMENEČKI","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Krizne situacije (pandemija COVID-19, potresi) samo su povećale broj osoba kojima je potrebna pomoć psihologa. Vraćanje psihološke djelatnosti u primarnu zdravstvenu zaštitu omogućit će pravovremenu psihološku skrbi time smanjiti vrijeme čekanja, ali i povećati vjerojatnost pozitivnog ishoda u smislu smanjenja potrebe za sekundarnom psihološkom i psihijatrijskom skrbi. Jednostavnija dostupnost na razini PZZ doprinijet će i destigmatizaciji koja je često prisutna kod mentalnih bolesti.\nPodržavam predviđenu Mrežu psihološke djelatnosti za KZŽ\nGordana Kamenečki, klinički psiholog, DZ KZŽ","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[141,"Marija Bobanović","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Kao psiholog zaposlen u zdravstvenom sustavu, podržavam i smatram nadasve potrebnim pružanje psihološke djelatnosti na razini primarne zdravstvene zaštite u RH. Navedeno će značajno pridonijeti većoj dostupnost i bržem ostvarivanju prava na psihološku uslugu.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[142,"Inge Vlašić-Cicvarić","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Manjkavost dostupnosti usluga psihološke djelatnosti u zdravstvenoj je zaštiti dugovremeni i danomice rastući problem. Stoga snažno podržavam plan za vraćanje psihološke djelatnosti u primarnu zdravstvenu zaštitu, kao korak prema prepoznavanju, razumjevanju i uvažavanju potreba svih onih osoba kojima je psihološka pomoć potrebna, ma gdje u RH žive. Nadam se brzoj i učinkovitoj realizaciji djelovanja planiranih Mreža.\nDoc. dr.sc. Inge Vlašić - Cicvarić, klinički psiholog","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[143,"Ivana Rede","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Podržavamo odluku Ministarstva o zapošljavanju kliničkih psihologa i psihologa u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, i nadamo se da će ih s vremenom biti i više. Građanstvu će usluge psihološke djelatnosti biti dostupnije, a za one kojima su te usluge potrebne od psihologa u bolničkom sustavu, liste čekanja bit će kraće. \nIvana Rede, prof., pročelnica Zavoda za kliničku, zdravstvenu i organizacijsku psihologiju KBC-a Rijeka","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[144,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Kada se pogleda broj stanovnika u pojedinoj županiji za područje Splitsko-dalmatinske županije potrebno je umjesto 8 staviti u najmanju ruku 12 (ako ne i 14 psihologa).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[145,"JOŠKO MARKIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Posljednjih godina se bilježi značajan porast djece s mentalnim poteškoćama, a što je posebice postalo vidljivo tijekom i nakon COVID-19 pandemije. Prevencija je iznimno važna, a posebice psihološka pomoć djeci tijekom njihovog formativnog razdoblja života. Stoga je bitno čim ranije prepoznati djecu kojima je psihološka pomoć potrebna i pružiti je na optimalnoj razini. Nažalost, trenutno je takva podrška često nedostupna i/ili iznimno reducirana. Najgora situacija je na otocima i ruralnim područjima. Stoga predlažem, obzirom na navedeno, a posebice geografske osobitosti splitsko-dalmatinske županije i poteškoće u organiziranju ove djelatnosti na optimalnoj razini, da se u Psihološkoj djelatnosti u Splitsko-dalmatinskoj županiji poveća broj timova u Mreži s 8 na 12 timova (Split 3, Solin, Kaštela, Trogir, Sinj, Imotski, Makarska, Omiš, Supetar i Hvar po 1).\nHvala, srdačno,\nprof. prim. dr. sc. Joško Markić, predsjednik ogranka Split Hrvatskog pedijatrijskog društva i predsjednik Odbora za zdravstvo Skupštine Županije splitsko-dalmatinske","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[146,"Hrvatska psihološka komora","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Vraćanje psihološke djelatnosti u primarnu zdravstvenu zaštitu bitan je iskorak u pružanju skrbi za mentalno zdravlje svih stanovnika Republike Hrvatske.\n\nZapošljavanje kliničkih psihologa i psihologa u primarnoj zdravstvenoj zaštiti omogućava jednostavniju dostupnost usluga psihodijagnostike i psiholoških tretmana kako za djecu, tako i za odrasle osobe i osobe starije životne dobi. Važno je naglasiti da se usluge kliničkih psihologa i psihologa mogu ostvariti bez uputnice, čime se značajno doprinosi skraćivanju vremena dobivanja psiholoških usluga i smanjivanju listi čekanja u bolnicama, a naročito destigmatizaciji brige za mentalno zdravlje jer se pacijenti mogu direktno javiti psiholozima za što je predviđeno i vrijeme, odnosno, omogućen je dolazak bez najave u svrhu kratkog savjetovanja i usmjeravanja u daljnji tijek psihološkog tretmana (drop in).\n\nKako bi se povećala zaštita mentalnog zdravlja, klinički psiholozi i psiholozi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti provode preventivne programe koji značajno doprinose ishodima liječenja, prevenciji razvoja psihičkih poremećaja i bolesti, smanjenju potrebe za bolničkim liječenjem, a čime se značajno smanjuju i troškovi liječenja i rasterećuje rad liječnika specijalista.\n\nHrvatska psihološka komora u potpunosti podržava odluku Ministarstva zdravstva i učinjene napore zdravstvene administracije u osiguranju dostupnosti usluga kliničkih psihologa i psihologa  u svrhu prevencije, dijagnostike i liječenja stanovnika Republike Hrvatske i u ime svojih članica i članova zahvaljuje na prepoznavanju uloge i važnosti usluga zaštite zdravlja koju pružaju klinički psiholozi i psiholozi u zdravstvenom sustavu, posebice za prijedlog Mreže u psihološkoj djelatnosti na razini primarne zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[147,"Psihijatrijska bolnica Ugljan","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.23. MREŽA U PSIHOLOŠKOJ DJELATNOSTI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Pozdravljamo vraćanje psihološke djelatnosti u primarnu zdravstvenu zaštitu. Mišljenja smo kako će to doprinijeti većoj dostupnosti psihodijagnostike i psiholoških tretmana svim osiguranicima. Također, nadamo se dobroj suradnji bolničkih psihologa i kliničkih psihologa s onima koji će djelovati u primarnoj zdravstvenoj zaštiti.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[148,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.24. MREŽA DISPANZERA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Tablica I.24. MREŽA DISPANZERA NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\n \nU predloženoj Mreži se navode \"dispanzeri na primarnoj razini zdravstvene zaštite\" bez obrazloženja, a obzirom da nema još izmjena i dopuna Pravilnika o normativima i standardima za obavljanje zdravstvene djelatnosti nejasno je tko će sve raditi u novim djelatnostima (kojih ima puno) i što će raditi, a što je javnozdravstvenim djelatnostima bitno za suradnju s drugim ustanovama.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[149,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.25. MREŽA U DJELATNOSTI RADNE TERAPIJE  NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","Kada se pogleda broj stanovnika u pojedinoj županiji za područje Splitsko-dalmatinske županije potrebno je umjesto 8 staviti u najmanju ruku 12 (ako ne i 14 lradnih terapeuta).","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[150,"IVA LONČARIĆ KELEČIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.26. MREŽA U DJELATNOSTI FIZIKALNE TERAPIJE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","- U Tablici I.26 MREŽA U DJELATNOSTI FIZIKALNE TERAPIJE NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ - PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU\nnavodi se najveći mogući broj timova, s ukupnim brojem 121 na razini RH, uz opasku, da je  timove u djelatnosti fizikalne medicine moguće ugovoriti kao zasebnu djelatnost na razini doma zdravlja ili u okviru dispanzera.\n\nPotrebno je skrenuti pozornost i analizirati manjkavost običajne prakse, a kojom se ograničava sprovođenje mjera Nacionalnog plana i načela zdravstvene zaštite općenito.\n\n1. Djelatnost fizikalne medicine, odnosno fizikalne terapije,  odvojene su djelatnosti, stoga se svakako na razini PZZ trebaju ugovarati zasebno. Dodatno, fizikalna medicina i rehabilitacija je djelatnost SKZZ-a. Vezanjem djelatnosti fizikalne terapije sa djelatnošću fizikalne medicine, nastavlja se običajna praksa, a koja korisnika zdravstvene usluge, odnosno pacijenta uvjetuje na pregled specifičnog liječnika vezanog za tim, a u praksi i ustanovu u kojoj želi provoditi fizikalnu terapiju. Time se ne ostavlja izbor pružatelja zdravstvene skrbi, a koje je temeljno pravo pacijenta i ne može biti uvjetovano, osim u posebnim i nepredvidivim okolnostima pružanja zdravstvene skrbi.\nDodatno, pristup fizikalnoj terapiji ne može biti uvjetovan samo jednom djelatnošću (SKZZ-a); uz djelatnost fizikalne medicine i rehabilitacije, potrebno je istaknuti  djelatnosti kao što su ortopedija, neurologija, neurokirurgija i sl., a koje osim akutnih bolesnika, obuhvaćaju bolesnike, odnosno pacijente sa bolestima, odnosno poremećajima kroničnog ili rekurentnog tipa. Dostupnost i pristup fizikalnoj terapiji na PZZ potrebno je osigurati, između ostalog, upravo kroz mogućnost upućivanja od strane različitih zdravstvenih stručnjaka (liječnika specijalista). Ovakva praksa svakako je opravdana i provodi se u većini zmalja EGP-a, a osim u ishodima liječenja, učinkovitost se očituje i u kontekstu financijske isplativosti.\nUjedno, u kontekstu ugovaranja usluga sa privatnim praksama, ovakav prijedlog možebitno utječe na privatne ustanove koje imaju registriranu samo djelatnosti fizikalne terapije, a ne i druge spomenute djelatnosti koje nalazimo na SKZZ. \n\n2. Nositelj djelatnosti fizikalne terapije, a time i tima za fizikalnu terapiju je fizioterapeut, osoba s odgovarajućim obrazovanjem sukladno Zakonu o fizioterapeutskoj djelatnosti.  Iako Zakonom o zdravstvenoj zaštiti ne postoji ograničenje u vidu broja zaposlenih u privatnoj praksi, Pravilnikom o normativima i standardima za obavljanje zdravstvene djelatnosti stoji; 1 prvostupnik fizioterapije na 10 bolesnika. Drugo osoblje koje može biti zaposleno i sudjelovati u provođenju dijela fizikalne terapije, nemože se uzeti u obzir prilikom definiranja broja timova, obzirom da radi prema utvrđenim protokolima, uz nadzor i prema uputi fizioterapeuta. Uzimajući u obzir preduge liste čekanja za ambulantnu fizioterapiju na svim razinama ZZ, a posebno u Domovima zdravlja koji su na PZZ, čemu pridonosi i praksa upućivanja opisana u točki 1. ovog komentara,  potrebno je povećati broj timova za fizikalnu terapiju, čime će se osigurati dostupnost usluga fizikalne terapije, smanjiti liste čekanja i ujedno rasteretiti postojeći kapaciteti. Nadalje, osigurati će se pružanje skrbi u ustanovama koje imaju registriranu djelatnost fizikalne terapije, što podrazumijeva reguliranu praksu, između ostalog i u kontekstu prostornih i kadrovskih normativa. Osim dostupnosti, sve predloženo iz točke 1 i 2,  doprinjeti će očuvanju sigurnosti pacijenata i boljim ishodima liječenja, u konačnici i održivosti zdravstvenog sustava, ali i društva u cijelosti.\n\nZaključno komentaru, organizacija zdravstvene zaštite, a posebice PZZ, trebala bi se temeljiti na postulatima dobre prakse i organzacijskim modelima koji bi u potpunosti trebali napustiti tradicionalne, isključivo medicinske i hijerarhijske modele te običajne zdravstvene politike, obzirom da vertikala zdravstvene zaštite počinje od najniže razine, a ne obrnuto, te da se središtu zdravstvene skrbi nalazi pacijent, njegove zdravstvene potrebe, preferencije i vrijednosni sustav.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[151,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica I.27. MREŽA MOBILNIH AMBULANTI  U DJELATNOSTI OPĆE/OBITELJSKE MEDICINE I MREŽA MOBILNIH LJEKARNI NA RAZINI PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U REPUBLICI HRVATSKOJ – PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU","U Mreži mobilnih ljekarni na razini primarne zdravstvene zaštite (Tablica I.27.) za područje Osječko-baranjske županije dodavanje 1 mobilne ljekarne (s 0 na 1 mobilnu ljekarnu) zbog čega je i ukupni broj mobilnih ljekarni za cijelo područje Republike Hrvatske također potrebno povećati za 1 mobilnu ljekarnu (s 8 na 9 mobilnih ljekarni). Također zbog navedenog, u stupcu iste tablice pod nazivom Dom zdravlja/ljekarnička ustanova pod rednim brojem 10. Osječko-baranjska županija riječi „Dom zdravlja“ potrebno je zamijeniti riječima „Dom zdravlja/Ljekarne srce-Ljekarne Osječko-baranjske županije“.   \nU Mreži mobilnih ljekarni na razini primarne zdravstvene zaštite za područje Županije nije predviđena niti jedna mobilna ljekarna stoga županijska ljekarnička ustanova predlaže da se osigura 1 mobilna ljekarna kao novi eventualni oblik obavljanja ljekarničke djelatnosti uvažavajući činjenicu rasprostranjenosti područja, strukture stanovništva i prometne povezanosti, te također i okolnost da se zbog navedenih činjenica istom Mrežom predlaže odrediti i 1 mobilna ambulanta u djelatnosti obiteljske (opće) medicine na primarnoj razini zdravstvene zaštiti pri Domu zdravlja Osječko-baranjske županije.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen, sukladno analizi potreba u projektu uvođenja mobilne ljekarne u ruralnim i teško dostupnim područjima."]
[152,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","Tablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU, A IZNIMNO PO REGIJAMA, ODNOSNO NA NACIONALNOJ RAZINI\n\nPredlažemo dodatno povećati broj SKZZ timova u djelatnostima interna medicina i onkologija, poglavito za Grad Zagreb gdje se usmjeravaju i bolesnici iz drugih županija i regija Republike Hrvatske. Povećanje treba biti značajnije, barem za 20-30%. To je nužno osobito zbog starenja stanovništva (vidi popis stanovnika 2011-2021.) i povećane potrebe osobito za internističkom i onkološkom skrbi.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen."]
[153,"Renata Kutnjak Kiš","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","PREDMET: Nacrt prijedloga Mreže javne zdravstvene zaštite, savjetovanje\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA   PREMA UTVRĐENOM STANDARDU   PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGRE BU, A IZNIMNO PO REGIJAMA, ODNOSNO NA NACIONALNOJ RAZINI\n\nPrema podacima Registra za rak Republike Hrvatske Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, 2019. godine (prije COVID-19 pandemije), ukupan broj zloćudnih bolesti (šifre C00-C97 MKB-10, bez raka kože - šifra C44) bio je 25 352 i to 13 547 muškarca i 11 805 žena, dok je 2012. godine ukupan broj novodijagnosticiranih bolesnika iznosio 20.664 (11 219 muškaraca i 9 445 žena). Prema ECIS-a (European Cancer Information System), predviđa se da će 2022. godine u Hrvatskoj biti 27.512 novih slučajeva raka. \nUsprkos tome, u Nacrtu prijedloga Mreže javne zdravstvene službe iz 2024. godine, nije mijenjan standard, odnosno broj stanovnika na jedan onkološki tim u specijalističko – konzilijarnoj zdr. zaštiti te sukladno tome nije niti povećan broj onkoloških timova (2013. godine je bio predviđen 41 tim, a sada su predviđena 42 tima – za jedan je povećan broj timova u Zagrebu).\nPredlažem da se broj stanovnika na jedan onkološki tim smanji za pola te da na 60.000 stanovnika dolazi jedan onkološki tim te se shodno tome poveća broj onkoloških timova.  \nObrazloženje: posljednjih desetak godina, svjedoci smo velikog napretka u liječenju onkoloških bolesnika, provode se brojne studije, svakoga dana se generira veliki broj novih informacija te onkolozi trebaju ulagati puno vremena u kontinuiranu edukaciju, koja je nužna i za uključivanje u kliničke studije. Sve je to važno ukoliko želimo osigurati personalizirano liječenje onkoloških bolesnika, čemu streme ne samo onkolozi već i pacijenti, a što zahtijeva daleko više vremena po jednom pregledu/konzultaciji. Shodno tome, potrebno je značajno povećati broj onkoloških timova u SKZZ. \nZa provedbu u praksi personalizirane medicine, neophodno je razvijati dostatne kapacitete genetskog savjetovanja i genetskog testiranja. Genetika ima nezamjenjivu ulogu u ranoj onkološkoj dijagnostici kao i u optimizaciji terapije onkoloških bolesnika, što je predviđeno i u Nacionalnom strateškom okviru protiv raka do 2030. godine.  \nStoga predlažem da se u Mreži javne zdravstvene službe predvidi specijalnost Onkološka klinička genetika te se teritorijalno predvidi najmanje 15 timova (Varaždin 1, Zagreb 6, Osijek 2, Rijeka 3, Split 2, Dubrovnik 1). To je jedan od preduvjeta da se što prije raspiše veći broj specijalizacija medicinske onkološke genetike za doktore medicine. \nČakovec, 04.03.2024.g.\nZavod za javno zdravstvo Međimurske županije\nVoditeljica Djelatnosti za javno zdravstvo i promicanje zdravlja\nKoordinatorica Nacionalnog programa ranog otkrivanja raka dojke i debelog crijeva za Međimursku županiju\nRenata Kutnjak Kiš, dr.med., spec. epidemiolog","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[154,"POLIKLINIKA SUVAG OSIJEK","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","U Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti (Tablica II.1.) u djelatnosti otorinolaringologije korigiranje dodatne pisane bilješke na način da se u njoj naznači kako se broj timova (7) odnosi i na djelatnost koju obavljaju poliklinike za rehabilitaciju slušanja i govora. \nU Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti u djelatnosti otorinolaringologije nije mijenjan broj timova no dodana je oznaka kako se predviđeni broj timova (7) ugovara u domu zdravlja, odnosno na području doma zdravlja. Kako Poliklinika za rehabilitaciju slušanja i govora SUVAG Osijek svoju djelatnost sa HZZO-om ugovara na način da sklapa ugovor o obavljanju otorinolaringologije kao specijalističke djelatnosti kojim su tada obuhvaćeni i svi kabineti logopeda, odnosno u sklopu otorinolaringologije obavlja se i logopedska djelatnost smatramo kako je potrebno jasnije definirati na koga se predviđeni broj timova odnosi i tko ih može ugovoriti a sve kako bi ugovaranje Poliklinike na sekundarnoj razini bilo jasnije. Naime, potrebno je naglasiti kako su posljednje izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti kao novinu unijele mogućnost obavljanja, između ostaloga, i logopedije kao zdravstvene djelatnosti i na sekundarnoj razni zdravstvene zaštiti, a dostavljenim Prijedlogom Mreže nema previđene mogućnosti ugovaranja upravo samo djelatnosti logopedije na sekundarnoj razini već je ona dodana samo kao nova djelatnost na primarnoj razini za Dom zdravlja, odnosno u sklopu dispanzera Doma zdravlja. Stoga je trenutno jedino moguće Prijedlog Mreže vezan uz otorinolaringologiju i nadalje čitati kao mrežu koja uz Dom zdravlja i ostale ugovorne subjekte mora obuhvatiti otorinolaringologiju Poliklinike SUVAG s pratećom logopedijom.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[155,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","U Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti (Tablica II.1.) u djelatnosti otorinolaringologije korigiranje dodatne pisane bilješke na način da se u njoj naznači kako se broj timova (7) odnosi i na djelatnost koju obavljaju poliklinike za rehabilitaciju slušanja i govora. \nU Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti u djelatnosti otorinolaringologije nije mijenjan broj timova no dodana je oznaka kako se predviđeni broj timova (7) ugovara u domu zdravlja, odnosno na području doma zdravlja. Kako Poliklinika za rehabilitaciju slušanja i govora SUVAG Osijek svoju djelatnost sa HZZO-om ugovara na način da sklapa ugovor o obavljanju otorinolaringologije kao specijalističke djelatnosti kojim su tada obuhvaćeni i svi kabineti logopeda, odnosno u sklopu otorinolaringologije obavlja se i logopedska djelatnost smatramo kako je potrebno jasnije definirati na koga se predviđeni broj timova odnosi i tko ih može ugovoriti a sve kako bi ugovaranje Poliklinike na sekundarnoj razini bilo jasnije. Naime, potrebno je naglasiti kako su posljednje izmjene i dopune Zakona o zdravstvenoj zaštiti kao novinu unijele mogućnost obavljanja, između ostaloga, i logopedije kao zdravstvene djelatnosti i na sekundarnoj razni zdravstvene zaštiti, a dostavljenim Prijedlogom Mreže nema previđene mogućnosti ugovaranja upravo samo djelatnosti logopedije na sekundarnoj razini već je ona dodana samo kao nova djelatnost na primarnoj razini za Dom zdravlja, odnosno u sklopu dispanzera Doma zdravlja. Stoga je trenutno jedino moguće Prijedlog Mreže vezan uz otorinolaringologiju i nadalje čitati kao mrežu koja uz Dom zdravlja i ostale ugovorne subjekte mora obuhvatiti otorinolaringologiju Poliklinike SUVAG s pratećom logopedijom.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[156,"Koprivničko-križevačka županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","U Tablici II.1. Mreža specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti – potreban broj specijalističko-konzilijarnih i dijagnostičkih timova  prema utvrđenom standardu po županijama/gradu Zagrebu, a iznimno po regijama, odnosno na nacionalnoj razini:\n\nZa Koprivničko-križevačku županiju u djelatnosti Medicinska mikrobiologija s parazitologijom tražimo povećanje broja timova s 2 na 3. \n\nDjelatnost mikrobiologije s parazitologijom obavlja cjelovitu mikrobiološku dijagnostiku za potrebe timova primarne zdravstvene zaštite (ambulantni uzorci), sekundarne razine zdravstvene zaštite (bolnički uzorci) i javnozdravstvene epidemiološke djelatnosti.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[157,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","U tablici II.1. Mreža specijalističko - konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti - Potreban broj specijalističko - konzilijarnih i dijagnostičkih timova prema utvrđenom standardu po županijama/Gradu Zagrebu, a iznimno po regijama, odnosno na nacionalnoj razini, na stranici 99., za Grad Zagreb u stupcu stomatološka protetika broj „13“ zamjenjuje se brojem „30“, u stupcu dentalna patologija i endodoncija broj „6“ zamjenjuje se brojem „25“, u stupcu parodontologija broj „12“ zamjenjuje se brojem „20“ , u stupcu oralna kirurgija broj „9“ zamjenjuje se brojem „30“ te se u stupcu dječja stomatologija broj „8“ zamjenjuje brojem „30“.U mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti predlaže se povećati broj timova kako slijedi: za stomatološku protetiku sa 13 na 30, za dentalnu patologiju s endodoncijom sa 6 na 25, za parodontologiju  s 12 na 20, za oralnu kirurgiju s 9 na 30 te za dječju stomatologiju s 8 na 30 timova. Predloženi broj timova je znatno manji od postojećeg ugovorenog broja timova u Gradu Zagrebu stoga se predlaže navedene brojke uskladiti sa stvarnim stanjem kako bi se zadovoljile potrebe stanovnika Grada Zagreba za uslugama navedenih djelatnosti.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[158,"OPĆA ŽUPANIJSKA BOLNICA PAKRAC I BOLNICA HRVATSKI VETERANA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA  PREMA UTVRĐENOM STANDARDU  PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGREBU,AIZNIMNOPOREGIJAMA,ODNOSNO NA NACIONALNOJRAZINI","U odnosu na tablice pod  brojem Tablica II.1. MREŽA SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNE I DIJAGNOSTIČKE ZDRAVSTVENE DJELATNOSTI – POTREBAN BROJ SPECIJALISTIČKO-KONZILIJARNIH I DIJAGNOSTIČKIH TIMOVA   PREMA UTVRĐENOM STANDARDU   PO ŽUPANIJAMA/GRADU ZAGRE BU, A IZNIMNO PO REGIJAMA, ODNOSNO NA NACIONALNOJ RAZINI, gdje stoji jedna zvjezdica i napomena „Ugovara se samo pri bolničkim zdravstvenim ustanovama i državnim zavodima“ skrećemo pozornost da u Požeško - slavonskoj županiji postoje dvije opće bolnice te nismo sigurni da li je u tablici točno označeno (Ginekologija i opstetricija 1,  anesteziologija, reanimatologija i intenzivno liječenje 1, Transfuzijska medicina 1, te medicinska biokemija i medicinska mikrobiologija s parazitologijom, te patohistološka dijagnostika 1) .","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[159,"Dom zdravlja Osječko-baranjske županije","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablicaII.1.1.","U Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti na lokalnoj razini u djelatnostima interne medicine, psihijatrije, fizikalne medicine i rehabilitacije i oftalmologije (Tablica II.1.1.) povećanje za 2 tima oftalmologije za područje grada Osijeka (s 5 na 7 timova) i 2 tima interne medicine za područje grada Osijeka (s 12 na 14 timova). Zbog navedenoga je i u ukupnim prikazima broja timova za područje cijele Osječko-baranjske županije kod interne medicine broj timova potrebno povećati za 2 tima (s 22 na 24 tima), te kod oftalmologije broj timova povećati za 2 tima (s 11 na 13 timova).\nNije povećan broj timova za Županiju iako je predloženo povećanje za 1 internističku ambulantu, 1 dijabetološku, 1 gastroenterološku ambulantu te 2 oftalmološke ambulante. Dom zdravlja traži povećanje broja timova za navedene djelatnosti ali na način da se zatraži povećanje za 2 tima oftalmologije i 2 tima interne medicine na području grada Osijeka obzirom da se te djelatnosti ugovaraju na lokalnoj razini odnosno razini gradova.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[160,"Osječko-baranjska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablicaII.1.1.","U Mreži specijalističko-konzilijarne i dijagnostičke zdravstvene djelatnosti na lokalnoj razini u djelatnostima interne medicine, psihijatrije, fizikalne medicine i rehabilitacije i oftalmologije (Tablica II.1.1.) povećanje za 2 tima oftalmologije za područje grada Osijeka (s 5 na 7 timova) i 2 tima interne medicine za područje grada Osijeka (s 12 na 14 timova). Zbog navedenoga je i u ukupnim prikazima broja timova za područje cijele Osječko-baranjske županije kod interne medicine broj timova potrebno povećati za 2 tima (s 22 na 24 tima), te kod oftalmologije broj timova povećati za 2 tima (s 11 na 13 timova).\nNije povećan broj timova za Županiju iako je predloženo povećanje za 1 internističku ambulantu, 1 dijabetološku, 1 gastroenterološku ambulantu te 2 oftalmološke ambulante. Dom zdravlja traži povećanje broja timova za navedene djelatnosti ali na način da se zatraži povećanje za 2 tima oftalmologije i 2 tima interne medicine na području grada Osijeka obzirom da se te djelatnosti ugovaraju na lokalnoj razini odnosno razini gradova.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[161,"MARKO RAĐA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica II.2. MREŽA POSTELJA U STACIONARIMA DOMOVA ZDRAVLJA","S obzirom na postojeće potrebe i svakodnevno sve veće zahtjeve za stacionarnom palijativnom skrbi (21,75% stanovništva županije starije od 65 godina) postojeće kapacitete stacionarne zdravstvene zaštite u Domu zdravlja SDŽ potrebno je promijeniti na slijedeći način:\nRed  Ustanova                  Lokacija   Opći    Palijativni   Rodilište\n9. Dom zdravlja SDŽ       Hvar           4             4               0\n10.Dom zdravlja SDŽ      Makarska   4              12             0\n11.Dom zdravlja SDŽ      Sinj             4              12            0\n12.Dom zdravlja SDŽ      Imotski       0              12             0\n13.Dom zdravlja SDŽ      Supetar       2              10             0\n14.Dom zdravlja SDŽ      Split            0              22             0\n\nU današnjim uvjetima s obzirom na prometnu povezanost i brzi transport opći stacionari su vrlo rijetko potrebni, a sve veća je potreba za palijativnim stacionarima.","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[162,"Dubrovačko-neretvanska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.4.2.","Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju Kalos ispunjava sve ugovorne obveze i izvršava iznose ugovorenih maksimalnih sredstava na godišnjoj razini. Popunjenost ugovorenih kreveta u 2023. godini bila je 110,19 % što znači iznad broja od predviđenih 120 kreveta i to nauštrb kapaciteta za zdravstveni turizam. Iz navedenog je razvidno da Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju Kalos ima mogućnosti, kadar i opremu za povećanje broja kreveta pri mreži javne zdravstvene službe u odnosu trenutni prijedlog. Nadalje Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju Kalos osigurava 24h potrebnu zdravstvenu skrb koja uključuje liječničku i sestrinsku, prilagođene smještajne i terapijske kapacitete za skrb o nepokretnim i teže pokretnim pacijentima i djeci s težim zdravstvenim oštećenjem. Iz svega prethodno navedenog predlažemo da se broj kreveta u Specijalnoj bolnici za medicinsku rehabilitaciju Kalos poveća sa 120 kreveta na 135 kreveta.\nDubrovačko-neretvanska županija","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[163,"Damira Bojić","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.4.2.","Prema navedenom prijedlogu razvidno je da Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju KALOS ostaje na razini od 120 kreveta koliko je odobreno još 2002.godine. \nSvih ovih godina Specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju KALOS uredno ispunjava ugovorne obveze i izvršava iznose ugovorenih maksimalnih sredstava na godišnjoj razini, ranijih godina i više od dopuštenog maksimalnog iznosa (izuzev Covid godina 2020.-2022.g.). U 2023.godine popunjenost ugovorenih kreveta je bila 110,19%, znači iznad broja od predviđenih 120 kreveta i to nauštrb kapaciteta za zdravstveni turizam što znači da ima mogućnosti, kadra i opreme za povećanje broja kreveta pri mreži javne zdravstvene službe. Također ima ustrojena 3 bolnička odjela, osiguranu 24h potrebnu zdravstvenu skrb uključujući liječničku i sestrinsku, prilagođene smještajne i terapijske kapacitete za skrb o nepokretnim i teže pokretnim pacijentima i djeci sa težim oštećenjem zdravlja. OB Dubrovnik uopće nema predviđenih kreveta za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju. Smatramo da bi prijedlog za broj kreveta u Specijalnoj bolnici za medicinsku rehabilitaciju KALOS u novom prijedlogu mreže trebao biti 135. \nSvakako treba sagledati ukupni broj rehabilitacijskih kreveta na razini Dubrovačko-neretvanske županije, Splitsko-dalmatinske, Šibensko-kninske i Zadarske županije čiji pacijenti uglavnom popunjavaju bolničke kapacitete Specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju KALOS.\nDamira Bojić, dr.med., spec.\nravnateljica","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[164,"HRVATSKA LIJEČNIČKA KOMORA","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica III.5. MREŽA BOLNIČKE DJELATNOSTI U GRADU ZAGREBU","Tablica III.5. MREŽA BOLNIČKE DJELATNOSTI U GRADU ZAGREBU\n\nSmatramo problematičnim smanjenje broja akutnih kreveta za internu medicinu u zagrebačkim bolnicama jer su već u sadašnjem broju kreveta najčešće prepunjeni internistički odjeli i često u službi nedostaje praznih kreveta.\n\nPalijativne kapacitete bi trebalo predvidjeti i u specijaliziranim ustanovama za palijativnu skrb, poglavito u Gradu Zagrebu i okolici, a ne samo u akutnim bolnicama. Također, potrebno je razdvojiti krevete za produženo liječenje i one predviđene za palijativnu skrb.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[165,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica III.5. MREŽA BOLNIČKE DJELATNOSTI U GRADU ZAGREBU","U Mreži bolničke djelatnosti za Kliniku za psihijatriju „Sveti Ivan“ predlaže se uvrštavanje novih 20 stolaca/postelja u djelatnosti neurologije čime bi se omogućilo pokretanje nove dnevne bolnice u neurološkoj djelatnosti za funkcionalne neurološke poremećaje","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[166,"DAVOR VAGIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.2.","Vezano uz prijedlog Mreže pod III.5.2. za Klinički bolnički centar Sestre milosrdnice, navodimo slijedeće primjedbe:\n1. U djelatnosti Onkologija i radioterapija za našu su Ustanovu predviđene 172 akutne postelje, 10 postelja za produženo liječenje i 44 mjesta u dnevnim bolnicama.\nBroj postelja za stacionarno liječenje (ukupno 182 postelje) obuhvaća 16 postelja Klinike za onkologiju i nuklearnu medicinu na lokaciji Vinogradska koje i spadaju u navedenu djelatnost, ali i 166 postelja Klinike za tumore na lokaciji Ilica u kojoj se osim internističke djelatnosti obavljaju i vrlo složeni operativni zahvati na Odjelu za kiruršku onkologiju, Odjelu za ginekološko-onkološku kirurgiju, Odjelu za kirurgiju tumora glave i vrata, te Odjelu za onkoplastiku. Zbog činjenice da su postelje navedenih odjela razvrstane u djelatnosti Onkologija i radioterapija, te mjesta dnevnih bolnica također u istoj djelatnosti, s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje ne možemo ugovarati operacijske sale ni jednodnevne kirurgije koje su vezane uz kirurške djelatnosti Klinike za tumore, a koje stvarno postoje u navedenoj Klinici. U 5 operacijskih sala godišnje se izvede više od 3.400 operativnih zahvata, te postoje 4 jednodnevne kirurgije. Također, na Klinici za tumore postoji i dnevna bolnica transfuzije koja bi po logici stvari trebala biti ugovorena u djelatnosti Transfuzijske medicine kao što je bila ugovorena prije pripajanja Vinogradskoj bolnici, a ne u djelatnosti Onkologije i radioterapije.\nKako bi se riješio spomenuti problem, predlažemo da u novoj Mreži umjesto da sve postelje Klinike za tumore budu u djelatnosti Onkologija i radioterapija iste, budu raspoređene i u djelatnosti opće kirurgije, otorinolaringologije, te ginekologije i opstetricije kako slijedi: \n \nDJELATNOST                              Broj akutnih postelja    Broj stolaca/postelja                           Broj        \n                                                                                                  dnevne bolnice           kreveta za produženo,\n                                                                                                                                          dugotrajno i kronično \n                                                                                                                                          liječenje te palijativnu\n                                                                                                                                                      skrb                     \n                                                                                                                                           \nPRIJEDLOG IZ MREŽE:   \nOnkologija i radioterapija                   172                               44                               10\nNAŠ PRIJEDLOG PREMA \nSTVARNOM STANJU:   \nOnkologija i radioterapija                            84                               31                                3\nOpća kirurgija*                                    45                                         6                                     4\nOtorinolaringologija*                                   30                                         3                                     1\nGinekologija i opstetricija*                          13                                         4                                     2\nTransfuzijska medicina                                                                         2                                                                         \nUKUPNO                                                   172                                      46                                10\n*Radi se o posteljama iz djelatnosti Onkologije i radioterapije koje se dodaju navedenim djelatnostima.\nSukladno navedenom prijedlogu, trebalo bi vratiti djelatnost Transfuzijska medicina radi dnevne bolnice. Na taj način ne bi bio smanjen broj mjesta dnevne bolnice kako je predloženo novim prijedlogom Mreže u odnosu na dosadašnje stanje. \nOsim što nam navedeno stvara probleme kod ugovaranja radilišta, utječe i na pogrešno izvještavanje vezano uz razvrstavanje postelja u kirurške i internističke djelatnosti.\nNadamo se da ćete prihvatiti ovu našu sugestiju i omogućiti pravilno razvrstavanje postelja po djelatnostima i ugovaranje s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje sukladno stvarnom stanju.\n2.     U djelatnosti Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina u novoj Mreži  dodijeljeno nam je 16 postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb, te također 16 postelja u djelatnosti Palijativna skrb pri čemu ukupan zbroj postelja nije povećan za 32, nego za 16 postelja. Molimo pojašnjenje.\n3.     Sukladno sklopljenim ugovorima o dodjeli bespovratnih sredstava za projekte financirane iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova s ciljem poboljšanja isplativnosti i pristupa dnevnim bolnicama i/ili dnevnim kirurgijama, obvezali smo se povećati broj pruženih zdravstvenih usluga kroz dnevne bolnice, te shodno navedenom predlažemo povećanje stolaca/postelja u dnevnim bolnicama kako slijedi: \n - Interna medicina - 12 više\n - Onkologija i radioterapija - 2 više\n - Dermatologija i venerologija - 1 više\n - Fizikalna medicina i rehabilitacija - 4 više\n - Neurologija - 1 više\n - Psihijatrija - 8 više\n - Pedijatrija - 4 više\n - Opća kirurgija - 1 više\n - Urologija - 2 više\n - Ortopedija i traumatologija - 1 više\n - Otorinolaringologija - 1 više\n - Oftalmologija i optometrija - 1 više\n - Ginekologija i opstetricija - 4 više\n - Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina - 2 više\n   Ukupno - 44 mjesta više (sveukupno 280 mjesta). \n\n  S poštovanjem,\n\nRAVNATELJ KBC SESTRE MILOSRDNICE\nProf.dr.sc.Davor Vagić, dr.med.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[167,"DALIBOR KARLOVIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.2.","Poštovani, Klinika za psihijatriju KBC-a Sestre milosrdnice je jedini psihijatrijski odjel u gradu Zagrebu i Zagrebačkoj županiji koji ima akutni i hitan prjem u bolnici općeg tipa. Drugim riječima svi akutni i kroniči pacijenti koji imaju psihijatrijsku bolest a ujedno i tjelesnu akutnu bolest iz područja grada Zagreba i Zagrebačke županije se liječe na Klinici za psihijatriju KBCSM. Nadalje jedini u RH provodimo elektrokonvulzivnu terapiju a istu radimo i za pacijente iz susjednih država (Slovenija i BiH). Jedina smo Klinika u bolnicama općeg tipa  u RH koja ima organizirane odjela za liječenje ovisnika o alkoholu i ovisnosti o drogama. \nSljedom navedenog predlažemo 35 akutnih kreveta i 20 kreveta za produženo liječenje. \nIsto tako i broj stolaca/postelja u dnevnim bolnicama 60.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[168,"Klinika za dječje bolesti Zagreb","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.5. ","Poštovani, \nPrijedlog je smanjiti broj postelja za akutno liječenje na dječjoj kirurgiji za 5, te dodati 12 postelja za akutno liječenje na ARI i JIL. \n\nKorigirani podaci\nDječja i adolescentna psihijatrija: 0 Broj akutnih postelja\n                                                       15 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                                                       0 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n\nPedijatrija*: 73 Broj akutnih postelja\n                     43 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                       8 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n*Od toga 22 akutne postelje, 10 stolaca/postelja i 4 postelje za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb u dječjoj hematoonkologiji\n\nDječja kirurgija: 79 Broj akutnih postelja\n                            15 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                              4 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n\nOrtopedija i traumatologija: 10 Broj aktunih postelja\n                                                0 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                                                1 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n\nAnestezija, reanimatologija i intenzivna medicina: \n                                                       12 Broj akutnih postelja\n                                                         2 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                                                         0 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n\nPalijatvna skrb: 0 Broj aktunih postelja\n                          0 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                          4 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb\n \nUKUPNO: 174 Broj akutnih postelja\n                     75 Broj stolaca/postelja dnevne bolnice\n                     17 Broj postelja za produženo, dugotrajno i kronično liječenje te palijativnu skrb","Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[169,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.9.","U Mreži bolničke djelatnosti za Kliniku za psihijatriju „Sveti Ivan“ predlaže se uvrštavanje novih 20 stolaca/postelja u djelatnosti neurologije čime bi se omogućilo pokretanje nove dnevne bolnice u neurološkoj djelatnosti za funkcionalne neurološke poremećaje","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[170,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.10.","Za Dječju bolnicu Srebrnjak predlaže se povećanje postelja za oboljele od akutnih bolesti sa 45 na 75 kao i smanjenje postelja za oboljele od kroničnih bolesti s 30 na 5 jer je u bolnici veći priljev akutnih nego kroničnih pacijenata, naročito iz razloga jer se pacijenti s kroničnim bolestima većinom zbrinjavaju putem dnevno bolničkog liječenja, a manje stacionarno duže od 10 dana. Ujedno se predlaže uvođenje 4 postelje oboljelih od akutnih bolesti i 5 stolaca/postelja dnevne bolnice za djelatnost dječje kirurgije.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[171,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.12.","Za Specijalnu bolnicu za zaštitu djece s neurorazvojnim i motoričkim  smetnjama predlaže se povećanje broja stolaca/postelja dnevne bolnice sa 125 na 174, povećanje broja postelja oboljelih od akutnih bolesti s 20 na 27 te smanjenje broja postelja za oboljele od kroničnih bolesti s 40 na 37. Zbog napretka medicine povećan broj medicinskih usluga može se pružiti u dnevnoj bolnici umjesto u stacionarnim kapacitetima te je stoga potrebno povećanje kapaciteta za dnevno liječenje. Također, predlaže se i povećanje postelja za oboljele od akutnih bolesti jer Služba za razvojnu neurologiju uz potrebno povećanje stolaca dnevne bolnice ima i osjetno povećanje stacionarnih akutnih bolesnika.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[172,"GRAD ZAGREB ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.5.13.","Za Psihijatrijsku bolnicu za djecu i mladež predlaže se povećanje broja stolaca/postelja dnevne bolnice sa 60 na 70 te povećanje broja postelja u stacionarnom dijelu na 40 umjesto dosadašnjih 37 i to na način da se broj postelja za oboljele od akutnih bolesti poveća s 25 na 27 te da se broj postelja za oboljele od kroničnih bolesti poveća s 12 na 13. Posljednjih godina primjetan je značajan porast broja pacijenata i u stacionarnom odjelu, osobito u vidu prvih prijema kao i u dnevnoj bolnici.","Prihvaćen","Prihvaćen."]
[173,"ANDREJA MARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica III.11.MREŽA BOLNIČKE DJELATNOSTI U MEĐIMURSKOJ ŽUPANIJI","Za Županijsku bolnicu Čakovec u radnom prijedlogu Ministarstva u 11/2023.ostavljen je postojeći broj akutnih psihijatrijskih kreveta 23, a u e-savjetovanju je srezano na 15, što je premalo. Stoga podržavam navode kolege Živka Miševića.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[174,"Živko Mišević","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nTablica III.11.MREŽA BOLNIČKE DJELATNOSTI U MEĐIMURSKOJ ŽUPANIJI","Poštovani, iz navedenih tablica, uspoređujući posteljne kapacitete za pojedine Opće bonice koje se odnose na Psihijatriju nije jasno koju ste metodologiju/kriterije primjenili u određivanju potrebitih posteljnih kapaciteta? Broj stanovnika? Kadrovi? Novci? Dostupnost?\nPredlažete smanjenje broja \"akutnih psihijatrijskih postelja\" u Županijskoj bolnici Čakovec (ŽBČ) s postojeći 23 na 15!? Po kojem kriteriju? \nAko je kriteriji popunjenost onda je potrebno znati da je zbog COVID pandemije Psihijatrija internim odlukama ravnateljstva bila mjesto zbrinjavanja pulmoloških i onkoloških pacijenata, a tek jednim dijelom psihijatrijskih, te je potrebno vidjeti popunjenost prije pandemije. Popunjenost bolničkih postelja na psihijatrijskom odjelu ŽBČ prije pandemije je, da napomenem, bila vrlo visoka, 90,100 pa i preko 100%, što govori o nedostatku a ne višku bolničkih postelja (popunjenost postelja iznad 80% smatra se kritičnom)!\nUpozoravamo da bez obzira na vašu projekciju broja postelja, praksa, a mi se bavim svakodnevnom psihijatrijskom praksom, govori da nam nerijetko treba i više od 25 postelja da bi primili i hospitalno zbrinjavali sve potrebite/oboljele. Svima je jasno da u akutnim stanjima, a mi smo \"akutni odjel\" se ne možemo opravdavati \"nema kreveta\" u situaciji potrebite hospitaliozacije. Navedeno smo obvezni predvidjeti.\nMi zbrinjavamo cjelokupnu psihijatrijsku kazuistiku i nemamo drugu ustanovu u koju možemu preusmjeriti pacijente. \nIz brojnih dokumenata koje u Ministarsvu zdravstva imate upravo naš odjel je istaknut kao primjer odjela koji u visokom postotku zbrinjava pacijente s psihičkim poremećajima i bolestima na lokalnoj razini (mali odljev pacijenata) a nerijetko i iz susjednih županija.  \nNapominjemo da u Međimurju imamo 3 doma koji zbrinjavaju duševno oboljele osobe (domovi za odrasle osobe kako se sada zovu) iz cijele Hrvatske koje, u stanjima akutizacije njihovih psihijatrijskih bolesti, zbrinjavamo na našem odjelu.\nAko je kriterij broja akutnih postelja \"broj dana liječenja\" možete iz statistika vidjeti da se kod nas godinama smanjuje prosječan broj dana liječenja. Razlog je, prije svih, pomanjkanje postelja pa pacijente moramo ranije otpuštati iz bolnice pritisnuti potrebom prijema novih pacijenata, što je rizično i doprinosi povećanju broja rehospitalizacija.\nPredlažemo da broj akutnih postelja bude 25-30. \nZa produženo liječenje postoje ustanove - psihijatrijske bolnice koje imaju postelje predviđene za produženo liječenje i naših pacijenata (Međimurje) te u tom segmentu ne predlažemo promjene.\nDo sada nismo imali Dnevnu psihijatrijsku bolnicu, a kako smo ju prostorno opremili i kadrovski dobrim dijelom ekipirali predlažemo da se broj stolaca dnevne psihijatrije poveća na 15-20.\nKako vidimo iz priloženih tablica drugih ustanova broj stolaca dnevne psihijatrijske bolnice se kreće od 2 do 45 u općim bolnicama do više od 150 u psihijatrijskim bolnicama koje pružaju uslugu isključivo građanima na svojim području zbog jasnog razloga - dostupnosti. Smaramo da je kriterij dostupnosti i realnih mogućnosti potrebno primijeniti i za Psihijatrijski odjel ŽBČ.\nImamo i specijalistu dječje psihijatrije te je potrebno predviditi i broj stolaca (5-10) u dnevnoj psihijatrijskoj bolnici za djecu i mlade.\n\nS poštovanjem!\nŽivko Mišević, dr.med., spec. psihijatar, subspecijalist za alkoholizam i bolesti ovisnosti, psihoterapeut obiteljske sistemske terapije, voditelj psihijatrijskog odjel Županijske bolnice Čakovec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[175,"ANDREJA MARIĆ","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.11.1.","Podržavam navode Županijske bolnice Čakovec.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[176,"Međimurska županija","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.11.1.","Međimurska županija podržava navode Županijske bolnice Čakovec.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[177,"Županijska bolnica Čakovec","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.11.1.",{"$cut":{"chars":29084,"head":"Ovim putem dostavljamo očitovanje ispred Županijske bolnice Čakovec\n\n SLUŽBA ZA GINEKOLOGIJU, PORODNIŠTVO I NEONATOLOGIJU (Damira Reich)\nUvidom u broj smanjenja kreveta u Službi za ginekologiju, porodništvo i neonatologiju želimo prije svega iznijeti slijedeće: \n- ova služba uključuje rodilište, koje godišnje obavi najmanje 1000 porođaja te je za boravak trudnica i rodilja potrebno najmanje 24 kreveta (4 kreveta patologije trudnoće, te 20 kreveta za babinjače i majke dojilje).\n- neonatološka služba ima 4 intenzivna kreveta, koji su popunjeni preko 150%, a svako dijete ima majku na rodilištu u pratnji. Bolesno novorođenče kad se rodi može se zbrinuti samo na odjelu neonatologije, ukoliko tamo postoji krevet. Nadalje sve je veći broj djece premješten u našu ustanovu s Klinika na daljnju neonatalnu skrb i svako to dijete dolazi s majkom za koju mora postojati krevet na ginekologiji. \nS obzirom na navedeno znači za rodilište i neonatologiju je potrebno 28 kreveta, te prema tome praktično ne preostaju kreveti za ginekologiju. \nNaša služba zbrinjava romsku populaciju te nam ta populacija čini 30% svih porođaja, koji nose sa sobom veću učestalost patologije i komplikacija kako za majku tako i za dijete, te još naglašavamo da u našem rodilištu je učestalost maloljetničkih porođaja 4-4,5%. Takvoj djeci često je potrebna dulja hospitalizacija, a ona je u izvještaju prikazana kao kronično liječenje. Majku i dijete koji \"nisu dobro\" mora se hitno zbrinuti u našoj službi i nema vremena za premještaj u drugu ustanovu. \n- popunjenost ginekologije je bila \"loša\" od 2020.g. zbog toga što smo bili prisiljeni prepuštati krevete drugim službama za vrijeme covid epidemije i bio je tada obustavljen kompletan hladni ginekološki operativni program što se može vidjeti uvidom u popunjenost u godinama prije covida. \nOdjel ginekologije je neophodan za Međimursku županiju te se kao takav ne može ukinuti, što će se dogoditi ukoliko se smanji broj kreveta našoj službi, kako je u postojećem prijedlogu. Potrebni su ginekološki kreveti za hitne ginekološke operacije i manje kirurške zahvate (vanmaternične trudnoće, prekomjerna krvarenja, akutni abdomen), za hladan operativni program ( imamo 3 operativna dana u tjednu, koja su za sada popunjeni i u naredna 2 mjeseca), za zbrinjavanje pacijentica preko Dnevne bolnice (prekomjerna povraćanja u trudnoći, punkcije abdomena, transfuzijsko liječenje), za opservacije putem OHBP-a (OHBP ginekologije je dislocirani dio centralnog OHBP-a bolnice i nalazi se na našem odjelu), zbrinjavanje pacijentica između 2 ciklusa kemoterapije, kojima je potrebno simptomatsko zbrinjavanje za vrijeme akutnog liječenja maligne bolesti. Nadalje, krevete na odjelu ginekologije trebamo i za medikamentozne prekide trudnoće, za zbrinjavanje i liječenje babinjača s kojima su hospitalizirana i njihova novorođenčad. S obzirom na postotak romske populacije, imamo česte hospitalizacije trudnica u ranijim tjednima trudnoće (prijeteći pobačaji, uroinfekcije). Isto tako obrađujemo i pacijentice sa suspektnim ginekološkim malignim oboljenjima te ih zbrinjavamo do liječenja u tercijarnoj ustanovi, kao i nakon operativnih zahvata u Klinikama. Potrebni su nam kreveti i za izolaciju u slučaju dokazane multirezistentne bakterije zbog parenteralnog liječenja. Smanjenju hospitalizacija doprinijele su i novije smjernice u ginekologiji, prema kojima se sve više pacijentica zbrinjava preko JDK, a pacijentice se unatoč tome opserviraju na odjelu ginekologije do otpusta kući. Na odjelu rade subspecijalisti uroginekologije i humane reprodukcije, koji su kompetentni zbrinuti pacijentice i na taj način smanjiti priljev u tercijarne ustanove.\nUkidanjem kreveta u našoj Službi dovesti će do ugrožavanja života i zdravlja žena i novorođene djece u našoj županiji.\n\nODJEL KARDIOLOGIJE S KORONARNOM JEDINICOM (Mateja Ostrički)\nOdjel Kardiologije s koronarnom jedinicom Županijske bolnice Čakovec prema zadnjoj sistematizaciji ima odobrene 24 postelje. Sam odjel fizički je podijeljen na dva dijela – Koronarnu jedinicu s postkoronarnom na koju otpada 10 postelja te 14 post"}},"Djelomično prihvaćen","Djelomično prihvaćen."]
[178,"Mario Vinko","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.11.1.","Poštovani,\n\nObraćamo Vam se ispred Odjela traumatologije i Odjela ortopedije Županijske bolnice\nČakovec a povodom novog Nacrta Odluke o donošenju Mreže javne zdravstvene službe u\nkojem je za ortopediju i traumatologiju ŽB Čakovec predviđeno 25 kreveta stacionara te 5\nkreveta dnevne bolnice. (  tablica III.11.1.)\n\nPrema Mreži javne zdravstvene službe iz 2015. godine Odjeli ortopedije i traumatologije u ŽB\nČakovec imaju zajednički 22 kreveta.  Iako u mnogim bolnicama postoje zajednički odjeli\nOrtopedije i traumatologije u našoj bolnici su od 2020. godine 2 zasebna odjela- Odjel\nortopedije i Odjel traumatologije. Dolaskom 6 specijalista ortopedije i traumatologije iz OB\nVaraždin 2020. godine formiran je zasebni Odjel ortopedije te je značajno povećan broj\noperacijskih zahvata što iziskuje i značajno povećanje broja kreveta.\nPrije spomenutog prelaska 6 liječnika iz OB Varaždin tražena je promjena Mreže javne\nzdravstvene službe 14. studenog 2019. godine od strane Osnivača na što je Ministarstvo\nodgovorilo da će se uzeti u obzir pri izradi nove Mreže javne zdravstvene službe. \nTrenutno na Odjelu ortopedije radi 7 liječnika specijalista te na Odjelu traumatologije 7\nliječnika specijalista i 1 specijalizant ortopedije i traumatologije.\nDakle trenutno na odjelima ortopedije i traumatologije ŽB Čakovec radi sveukupno 14\nspecijalista i 1 specijalizant. ( a predviđeno je samo 25 + 5 kreveta)\n\nNa Odjelu traumatologije trenutno je 17 kreveta na kojima je godišnje hospitalizirano oko\n1000 pacijenata od čega je operirano oko 700. Preko jednodnevne kirurgije operirano je\ngodišnje još dodatnih oko 500 pacijenata. Popunjenost Odjela traumatologije ( bez Odjela\nortopedije ) na trenutno postavljenih 17 kreveta je preko 95%.\nLiječnici Odjela traumatologije kroz traumatološku ambulantu, ambulantu opće kirurgije i\nambulantu OHBP odrade godišnje oko 30000 pregleda i usluga.\nOdjel traumatologije je jedan od najvećih odjela te unutar Djelatnosti kirurgije ima najveći\nbroj pacijenata, najveći broj fakturiranih računa i najbolju iskorištenost kapaciteta na\ntrenutno postavljenih 17 kreveta. Isto tako sve više operacijskih zahvata se obavlja preko JDK\nte navedeni pacijenti fizički jedan dan leže na našem odjelu iako se ne vode kao pacijenti\nstacionara nego kao pacijenti poliklinike te je realna popunjenost kapaciteta i veća od 95\nposto. Obzirom da ne možemo planirati i utjecati na broj ozljeda u mnogim periodima naša\npopunjenost je veća i od 100 % te se snalazimo posuđivanjem kreveta i traženjem\neventualnih slobodnih mjesta na ostalim odjelima unutar Djelatnosti kirurgije.\nNa Odjelu traumatologije suvremenim metodama i implantatima provodimo operacijsko i\nkonzervativno liječenje prijeloma kostiju i drugih akutnih ozljeda lokomotornog sustava.\nSuvremenim metodama provodimo i liječenje sportskih ozljeda, nesraslih prijeloma kostiju,\nloše sraslih prijeloma i infekcija koštano-zglobnog sustava. Zbrinjavamo politraumatizirane pacijente,\npacijente sa traumom prsnog koša, dječju traumu, kraniocerebralne traume te pacijente sa opeklinama.\nIsto tako obavljamo i brojne elektivne operacijske zahvate koštano-zglobnog sustava kao što\nsu proteze kukova, atroskopije koljena, rekonstrukcije križnih ligamenata, popravci meniska,\npopravci rotatorne manšete itd. Na našem odjelu izvodi se i veliki dio operacijskih zahvata iz\npodručja plastične kirurgije kao što su kompletna trauma šake, ozljede tetiva i živaca, lokalni\nrežnjevi, transplantacije djelomične debljine kože, liječenje opeklina te razni drugi elektivni i hitni\nzahvati iz područja plastične kirurgije šake i stopala. \nOdličnom dugogodišnjom suradnjom sa zagrebačkim klinikama ( Klinika za traumatologiju,\nKBC Zagreb, KB Dubrava..) pacijente sa traumom zdjelice i kralježnice koji zahtijevaju\noperacijsko liječenje šaljemo u Klinike te ponovno hospitaliziramo na našem odjelu po\noperacijskom liječenju. Isto tako odličnom suradnjom sa KB Dubrava zbrinjavamo i pacijente sa\nkraniocerebralnim ozljedama na način da operacijsko liječenje izvodi neurokirurg iz KB\nDubrava a konzervativno liječenje provodimo sami uz konzultaciju neurokirurga putem\nsustava telemedicine. Napominjem da navedeni pacijenti sa kraniocerebralnim ozljedama ( operirani i\nkonzervativno liječeni) čitavo vrijeme liječenja nakon otpusta iz JILa borave na Odjelu traumatologije.\n\nNa Odjelu ortopedije trenutno je 16 kreveta na kojima je godišnje hospitalizirano preko 900\npacijenata te je izvršeno preko 900 elektivnih ortopedskih zahvata.\nU dvije specijalističke ortopedske ambulante koje rade svakodnevno zbrinjavaju se pacijenti\niz cijele sjeverozapadne Hrvatske: Međimurske, Varaždinske, Koprivničko-križevačke i\nKrapinsko-zagorske županije, a dolaze i pacijenti i iz drugih krajeva Hrvatske.\nGodišnje je u ortopedskim ambulantama pregledano preko 10.000 pacijenata.\nRade se elektivni ortopedski zahvati kako što su ugradnja endoproteza kukova, koljena, i\nramena, artrokopski zahvati koljena, gležnja i ramena, korektivne osteotomije zglobova\nkoljena, stopala, te revizijski zahvati endoproteza koljena i kukova. Popunjenost odjela je preko 95%. na trenutno postavljenih 16 kreveta.\n\nNapominjemo da ŽB Čakovec sa kvalitetnim i vrhunski obrazovanim zdravstvenim kadrom te\nnovim suvremeno uređenim operacijskim salama uz odličnu opremljenost potrebnim\nuređajima i implantatima ima sve uvjete za optimalno zbrinjavanje navedenih ozljeda i\nstanja.\n\nPredviđeni broj kreveta Ortopedije i traumatologije nije dovoljan za adekvatno\nfunkcioniranje naših Odjela te će dovesti u pitanje mogućnost zbrinjavanja pacijenata sa\nnekim ozljedama u našoj ustanovi ( npr. neurotrauma) te do neminovnog pada razine\nkvalitete pružene zdravstvene usluge našim pacijentima.\nObzirom na demografske pokazatelje i sve veći udio starije populacije očekivano je i povećanje broja traumatoloških pacijenata u narednim godinama. \nIsto tako s navedenim brojem kreveta nećemo biti u mogućnosti obavljati brojne elektivne\noperacijske zahvate koštano- zglobnog sustava koji se izvode u našoj ustanovi čime bi se\nznačajno produžile liste čekanja za navedene zahvate.\nPredlažemo i 1-2 kreveta za produženo, dugotrajno i kronično liječenje i palijativnu skrb obzirom na zbrinjavanje pacijenata sa kraniocerebralnim ozljedama, politraumatiziranih pacijenata te pacijenata sa infekcijama koštano-zglobnog sustava koji zahtjevaju dugotrajno liječenje. \n\nObzirom na broj hospitaliziranih pacijenata, broj obavljenih operacijskih zahvata,\nbroj obavljenih pregleda i usluga u ambulantama, broj liječnika, broj i iznos faktura, broj dana\nležanja i na pokazatelje iskorištenosti kapaciteta na oba Odjela molimo da se u novoj Mreži\njavne zdravstvene službe za Ortopediju i traumatologiju ŽB Čakovec planira minimalno 35 kreveta stacionara i 5 kreveta dnevne bolnice te 1-2 kreveta za produženo liječenje.\n\nUnaprijed hvala. \n\nMario Vinko, dr.med.\nVoditelj Odjela traumatologije \nMarko Labaš, dr. med.\nVoditelj Odjela ortopedije","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]
[179,"Mateja Ostrički","ODLUKU O DONOŠENJU MREŽE JAVNE ZDRAVSTVENE SLUŽBE,\nIII.11.1.","Poštovani,\nOdjel Kardiologije s koronarnom jedinicom Županijske bolnice Čakovec prema zadnjoj sistematizaciji ima odobrene 24 postelje. Sam odjel fizički je podijeljen na dva dijela – Koronarnu jedinicu s postkoronarnom na koju otpada 10 postelja te 14 postelja na Odjelu kardiologije. \nPrema podacima dostupnim iz Bolničkog informacijskog sustava popunjenost Koronarne jedinice u 2023.godini iznosila je 116%, a Kardiologije 114%. Prosjek dana bolničkog liječenja u navedenoj godini iznosi 5,39 odnosno 5,78. Iz navedenog je vidljivo da Odjel funkcionira isključivo uz korištenje dodatnih postelja te da aktualni broj postelja nije dovoljan za adekvatno funkcioniranje odjela.\nOdjel Kardiologije s koronarnom jedinicom te odjel intervencijske kardiologije ŽB Čakovec u zadnjih je nekoliko godina značajno povećao opseg izvršenih usluga u polikliničkom i stacionarnom dijelu. Od početaka intervencijske kardiologije u našoj ustanovi krajem 2016.godine, preko kraja 2019.kada je počela 24/7 pripravnost intervencijskih kardiologa za akutni koronarni sindrom (AKS) Međimurske županije do uključivanja pacijenata i iz Varaždinske županije u mrežu AKS samo je broj prijema/otpusta u Koronarnoj jedinici povećan za oko 40% u odnosu na 2017.g,a na odjelu kardiologije za 20% posto.\nUlaskom u nacionalnu mrežu primarne PCI za bolesnike s AKS Međimurske i Varaždinske županije (područje s oko 300 000 osiguranika )  kao i uvođenjem programa elektrostimulacije ovi odjeli nadilaze usko županijski okvir te su postali svojevrsni regionalni centar izvrsnosti kako u dijelu intervencijske ( jedini regionalni centar ) tako i u dijelu neintervencijske kardiologije.\nUzevši u obzir dinamiku porasta broja usluga do sada  kao i predmnijevani porast broja potrebnih usluga u budućnosti mišljenja samo da je potrebno iskoristiti aktualni kadrovski potencijal te oko njega dodatno izgraditi kvalitetan, visokostručan i moderan centar za cijelu regiju. Uz medicinske djelatnike i opremu, porast broja prijema i odrađenih polikliničkih usluga mora pratiti i porast broja ugovorenih postelja za stacionarni dio budući da zbrinjavamo pacijente iz dvije županije.\nBroj ugovorenih postelja direktno je povezan i sa sistematizacijom medicinskog osoblja na odjelima što dovodi do manjka prvenstveno medicinskih sestara/tehničara (srednja stručna sprema, prvostupnici). Na primjer, u Koronarnoj jedinici su priznata samo 2 kreveta kao intenzivni te je sistematizacija osoblja rađena prema tom broju, a u praksi se svakodnevno zbrinjava do 7 intenzivnih pacijenata što dovodi do preopterećenosti osoblja i nemogućnosti pružanja adekvatne intenzivne skrbi na kakvu pacijenti na intenzivnom odjelu imaju pravo. Ozbiljnost bolesti pacijenata s akutnim infarktom miokarda nalaže nužnost hitnog bolničkog zbrinjavanja te ovi bolesnici ne mogu biti odgađani niti liječeni putem Dnevne bolnice, već na za to predviđenim odjelima opremljenima monitoringom vitalnih parametara i educiranim osobljem. \nU perspektivi naše ustanove su otvaranje i druge intervencijske sale koja bi omogućila povećanje broja intervencija, ali i suradnju s neurolozima u liječenju akutnog moždanog udara i intervencijskim radiolozima u zbrinjavanju periferne arterijske bolesti. Sve to će također rezultirati povećanjem broja hospitalizacija. Starenje populacije i povećanje broja bolesnika s višestrukim komorbiditetima već godinama dovode do povećanja priljeva bolesnika u OHBP te broja hospitaliziranih, za očekivati je da će se taj trend nastaviti.\nObzirom na sve gore navedeno smatramo da je Odjelu Kardiologije s koronarnom jedinicom potrebno povećanje broja ugovorenih postelja, budući da objektivni pokazatelji upućuju na to da trenutan broj postelja već duže vrijeme ne zadovoljava naše potrebe te su kapaciteti popunjeni znatno iznad 100%. Kako bi se navedeni postotak smanjio bilo bi potrebno povećati kapacitete s dosadašnjih 28 za barem 6-10 postelja (na 34-38), a također je neophodno povećati broj priznatih intenzivnih postelja u Koronarnoj jedinici budući da se prema Mreži primarne PCI pokriva populacija dvije županije s oko 300 000 osiguranika, što će omogućiti i dodatno kadroviranje. \n\nDr Mateja Ostrički, spec.kardiologije\nv.d.voditelj odjela Kardiologije s koronarnom jedinicom\nŽB Čakovec","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje."]