{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":65,"n_cols":6,"rows_kept":65,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu pravilnika o specijalističkom usavršavanju doktora medicine"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DINKA ŠUNDOV","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Hrvatsko društvo za kliničku citologiju HLZ-a\n\nLIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\n• (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\n• Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\n• Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\n• (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\n\n\nHrvatsko društvo za kliničku citologiju HLZ-a\n\nPosljednji tekst Pravilnika o specijalističkom usavršavanju objavljen je 2022. godine.\nTijekom 2023. održani su mnogi sastanci, te objavljeni dokumenti koji preporučaju znatno unaprjeđenje specijalističkog usavršavanja. Svjetska federacija za medicinsku izobrazbu objavila je novi dokument: New Edition of the World Federation for Medical Education Standards for Postgraduate Medical Education  (2023). U SAD je 2023 donesen revidirani dokument Common Program Requirements (Residency) te Accreditation Council for Graduate Medical Education Advancing Innovation in Residency Education (AIRE). \nUEMS, kao temeljna liječnička organizacija u EU,  provela je u razdoblju od 2021. do 2023. u EU niz sastanaka posvećenih modernizaciji specijalističkog usavršavanja – European Training Requirements (ETR). Prihvaćeni su novi standardi podučavanja i ocjenjivanja s ciljem izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija (Competency based medical education, CBME) te osiguranja kvalitete i standarda institucija u kojima se obavlja specijalističko usavršavanje. \nSlijedom navedenog, specijalistička sekcija Patologija pri UEMS-i izradila je i objavila revidirani programi specijalističkog  usavršavanja doktora medicine iz područja patologije i citologije, koji se temelji na prihvaćanju dokumenata ETR (ETR Review Committee Terms of Reference) i jamči novi sustav recenzija. U njegovoj izradi su sudjelovali i hrvatski eksperti članovi specijalističkih sekcija UEMS-a. \nPoveznica: https://www.uems.eu/areas-of-expertise/postgradu\nate-training/european-standards-in-medical-train\ning (Dokument UEMS 2019.44 European TRaining Requirements in Pathology.pdf).\nU njemu su predloženi novi standardi podučavanja i ocjenjivanja s ciljem izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija (Competency based medical education, CBME) te osiguranja kvalitete i standarda institucija u kojima se obavlja specijalističko usavršavanje, a koji se temelji na brojnim aktivnostima UEMS-e 2021. do 2023. unutar EU, posvećenih modernizaciji specijalističkog usavršavanja – European Training Requirements (ETR).  Isti se razlikuju od postojećeg plana specijalizacije iz Patologije i citologije, u navedenim standardima podučavanja i ocjenjivanja.\nU programu je objašnjena potreba za užim specijalizacijama unutar programa iz Patologije i citologije, s izradom plana i programa užih specijalizacija koji zahtijevaju aktivnosti radnih skupina  u krovnoj europskoj organizaciji patologa, Europskom udruženju patologa (ESP) za svaku vrstu uže specijalizacije. Predložene uže specijalizacije su: molekularna patologija, sudska i autopsijska/obdukcijska patologija, dijagnostička autopsijska/obdukcijska patologija, pedijatrijska patologija, dermatopatologija, citopatologija, kardiovaskularna patologija, neuropatologija, paleopatologija.\nTakođer, u pripremi je novi i revidirani nacionalni program specijalističkog  usavršavanja doktora medicine iz područja patologije i citologije.\nZaključci i preporuke Europskih i svjetskih dokumenata, kao međunarodno dogovoreni standardi uopće se ne spominju u Nacrtu te on ne unaprjeđuje specijalističko usavršavanje doktora medicine u Republici Hrvatskoj prema aktualnim europskim standardima. Također, predloženi Nacrt pravilnika ne omogućuje izvođenje novih programa specijalizacija. \n\nHrvatsko društvo za kliničku citologiju HLZ-a\nIspitna komisija je povjerenstvo sastavljeno od najmanje dva člana iste specijalnosti i jednog člana srodne specijalnosti ili uže specijalnosti (npr. Patologija, Sudska medicina, Klinička citologija)\nOPĆE ODREDBE članak 4 pod (8) glavni mentor je doctor medicine specijalist sa znanstveno-nastavnim zvanjem ili nazivom primaries iste specijalističke grane za koju se specijalizant usavršava…\nPorebno je dodati “iste ili srodne specijalističke grane” \n\nPredsjednica Hrvatskog društva za kliničku citologiju HLZ-a\nDoc.dr.sc. Dinka Šundov"]
[2,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nPrijedlog ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\n• (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\n• Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\n• Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\n• (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\n\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[3,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nHrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu podržava elaborat EU UEMS o specijalističkom ispitu koji je izradila Radna skupina Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine, a u svrhu prava na polaganje i priznavanje EU UEMS specijalističkog ispita:\nRazvijanje najviših standarda specijalističkog usavršavanja doktora medicine za područje Europe je glavni cilj Europske udruge liječnika specijalista (UEMS, Union Européenne de Médecines Spécialistes), a što je i preduvjet usklađivanja izobrazbe specijalista i ostvarivanja podudarnih standarda zdravstvene skrbi u EU. UEMS je osnovan pred više od 60 godina udruživanjem nacionalnih liječničkih društava, a sadašnje članstvo čine 41 zemlja i 43 liječničke specijalizacije. U okviru ove institucije postoji duga tradicija provođenja specijalističkih ispita u zajedništvu s odgovarajućim stručnim društvom. Posebna radna skupina unutar UEMS-a ima savjetodavnu ulogu za organizaciju i ocjenu cjelokupnog postupka europskog UEMS - specijalističkog ispita, a to je Council for Specialist Medical Assessment (CESMA). Svrha ispita je ocjena specijalističkih kompetencija, a sastoji se od pisanog ispita s pitanjima s više odgovora, ali i usmenog ispita s demonstracijom praktičnih vještina. Važan pristupni kriterij za ovaj ispit je sadržaj specijalizantske knjižice (“log-book”). Certifikat (diploma) položenog UEMS- ispita je pokazatelj izvrsnosti i napredak u karijeri kandidata, te prestižni dokaz vrhunskih kompetencija specijalističke zdravstvene skrbi za zemlje članice EU, ali i u ostatku svijeta. Mnoge zemlje su potpisale ugovor s UEMS-om i priznaju UEMS EU - specijalistički ispit kao jednakovrijedan nacionalnom. Na nacionalnoj razini EU UEMS- certifikat je pokazatelj visoke kvalitete standarda specijalističke izobrazbe i tradicije specijalističkog usavršavanja u odgovarajućoj zemlji.\nU specijalističkoj izobrazbi liječnika europski specijalistički ispit u organizaciji UEMS-a predstavlja ostvarenje najvišeg europskog specijalističkog standarda i završni dio specijalističkog usavršavanja liječnika u okviru usklađenog Europskog specijalističkog usavršavanja. Liječnička izobrazba je definirana u Povelji o specijalističkom usavršavanju liječnika u Europskoj zajednici 1993. godine. Sadržaj ove Povelje je temeljen na općim smjernicama za specijalističko usavršavanje liječnika specijalista u državama članicama EU (Direktiva 93/16 EU). U nastavku su nastale nove inačice, a to su Direktiva 2005/36/EC o priznavanju stručnih kvalifikacija, te Direktiva 2013/25/EU prigodom pristupanja Republike Hrvatske u EU. U Prilogu (aneksu) V. Direktive 2005/36/EC upisane su hrvatske stručne kvalifikacije doktora medicine specijalista (točke 5.1.2., 5.1.3. - 5.1.4.). \nMIZ je organiziralo radionicu o specijalističkom ispitu 13.9.2019. Nazočila ispred ministarstva dr Jadranka Hlupić. Postoji zapisnik u MIZ-u. Zajednički zaključak voditelja specijalizacija je bio da se za pisani ispit  koristi UEMS ispit.\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[4,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nPosljednji tekst Pravilnika o specijalističkom usavršavanju objavljen je 2022. godine.\nTijekom 2023. održani su mnogi sastanci, te objavljeni dokumenti koji preporučaju znatno unaprjeđenje specijalističkog usavršavanja. Svjetska federacija za medicinsku izobrazbu objavila je novi dokument: New Edition of the World Federation for Medical Education Standards for Postgraduate Medical Education  (2023). U SAD je 2023 donesen revidirani dokument Common Program Requirements (Residency) te Accreditation Council for Graduate Medical Education Advancing Innovation in Residency Education (AIRE). \nUEMS, kao temeljna liječnička organizacija u EU,  provela je u razdoblju od 2021. do 2023. u EU niz sastanaka posvećenih modernizaciji specijalističkog usavršavanja – European Training Requirements (ETR). Prihvaćeni su novi standardi podučavanja i ocjenjivanja s ciljem izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija (Competency based medical education, CBME) te osiguranja kvalitete i standarda institucija u kojima se obavlja specijalističko usavršavanje. \nSlijedom navedenog, specijalistička sekcija Patologija pri UEMS-i izradila je i objavila revidirani programi specijalističkog  usavršavanja doktora medicine iz područja patologije i citologije, koji se temelji na prihvaćanju dokumenata ETR (ETR Review Committee Terms of Reference) i jamči novi sustav recenzija. U njegovoj izradi su sudjelovali i hrvatski eksperti članovi specijalističkih sekcija UEMS-a. \nPoveznica: https://www.uems.eu/areas-of-expertise/postgradu\nate-training/european-standards-in-medical-train\ning (Dokument UEMS 2019.44 European TRaining Requirements in Pathology.pdf).\nU njemu su predloženi novi standardi podučavanja i ocjenjivanja s ciljem izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija (Competency based medical education, CBME) te osiguranja kvalitete i standarda institucija u kojima se obavlja specijalističko usavršavanje, a koji se temelji na brojnim aktivnostima UEMS-e 2021. do 2023. unutar EU, posvećenih modernizaciji specijalističkog usavršavanja – European Training Requirements (ETR).  Isti se razlikuju od postojećeg plana specijalizacije iz Patologije i citologije, u navedenim standardima podučavanja i ocjenjivanja.\nU programu je objašnjena potreba za užim specijalizacijama unutar programa iz Patologije i citologije, s izradom plana i programa užih specijalizacija koji zahtijevaju aktivnosti radnih skupina  u krovnoj europskoj organizaciji patologa, Europskom udruženju patologa (ESP) za svaku vrstu uže specijalizacije. Predložene uže specijalizacije su: molekularna patologija, sudska i autopsijska/obdukcijska patologija, dijagnostička autopsijska/obdukcijska patologija, pedijatrijska patologija, dermatopatologija, citopatologija, kardiovaskularna patologija, neuropatologija, paleopatologija.\nTakođer, u pripremi je novi i revidirani nacionalni program specijalističkog  usavršavanja doktora medicine iz područja patologije i citologije.\nZaključci i preporuke Europskih i svjetskih dokumenata, kao međunarodno dogovoreni standardi uopće se ne spominju u Nacrtu te on ne unaprjeđuje specijalističko usavršavanje doktora medicine u Republici Hrvatskoj prema aktualnim europskim standardima. Također, predloženi Nacrt pravilnika ne omogućuje izvođenje novih programa specijalizacija. \n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[5,"MILJENKO MAJDAK","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Nužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske\nmedicine,\n pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i\nspecijalista laboratorijske medicine.\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske\nmedicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje\ni laboratorijsku medicinu.\n Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se\nreguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni\nnaziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju\nzakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo\npodručje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv\nspecijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje\nspecijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog\nnaziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu\nmeđu interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj\nosiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što\nsu djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno\nusavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz\npoštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država\nčlanica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od\nnačina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih\ndjelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem\nprimjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim\ntoga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja\nprofesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih\ndjelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na\ntemelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe\nsankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u\nkojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili\nneizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane\nprofesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s\ndrugim reguliranim profesijama.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u\ndijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist\nlaboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i\nspecijaliste laboratorijske medicine.\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene\nzaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema\nvoditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom\nspremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena u primjerice Splitsko-\n\ndalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim\ntoplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje. Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika\nu Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što\nje protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i\npredstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij.\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim\npredmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih\nkompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi\npružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n Medicinski fakultet u Zagrebu\nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373\nod 19. studeni 2021.\n Dekanska konferencija\n Hrvatski liječnički zbor\nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i\nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08\nod 23. studeni 2021.\n Hrvatska liječnička komora\nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179\nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484,\n Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology\nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik i dr Joao Granho-a, glavni tajnik\nUEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[6,"MARKO DOROTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske\nmedicine,\n pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i\nspecijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske\nmedicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje\ni laboratorijsku medicinu.\n Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se\nreguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni\nnaziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju\nzakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo\npodručje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv\nspecijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje\nspecijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog\nnaziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu\nmeđu interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj\nosiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što\nsu djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno\nusavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz\npoštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država\nčlanica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od\nnačina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih\ndjelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem\nprimjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim\ntoga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja\nprofesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih\ndjelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na\ntemelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe\nsankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u\nkojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili\nneizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane\nprofesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s\ndrugim reguliranim profesijama.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u\ndijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist\nlaboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i\nspecijaliste laboratorijske medicine.\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene\nzaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema\nvoditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom\nspremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena u primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje. Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij.\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim\npredmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih\nkompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi\npružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n Medicinski fakultet u Zagrebu\nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373\nod 19. studeni 2021.\n Dekanska konferencija\n Hrvatski liječnički zbor\nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i\nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08\nod 23. studeni 2021.\n Hrvatska liječnička komora\nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179\nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484,\n Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology\nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik i dr Joao Granho-a, glavni tajnik\nUEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[7,"DARKO MIJATOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Nužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrb u okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[8,"KRISTINA KOPIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Nužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrb u okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[9,"KATJA PULJČAN","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Nužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\nStoga, iz svega navedenog, smatramo da specijalizaciju iz laboratorijske medicine treba vratiti liječnicima."]
[10,"JASENKA GRGURIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[11,"NIVES BOŽIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske\nmedicine,\n pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i\nspecijalista laboratorijske medicine.\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske\nmedicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje\ni laboratorijsku medicinu.\n Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se\nreguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni\nnaziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju\nzakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo\npodručje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv\nspecijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje\nspecijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog\nnaziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu\nmeđu interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj\nosiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što\nsu djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno\nusavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz\npoštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država\nčlanica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od\nnačina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih\ndjelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem\nprimjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim\ntoga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja\nprofesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih\ndjelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na\ntemelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe\nsankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u\nkojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili\nneizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane\nprofesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s\ndrugim reguliranim profesijama.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u\ndijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist\nlaboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i\nspecijaliste laboratorijske medicine.\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene\nzaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema\nvoditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom\nspremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena u primjerice Splitsko-\n\ndalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim\ntoplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje. Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika\nu Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što\nje protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i\npredstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij.\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim\npredmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih\nkompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi\npružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n Medicinski fakultet u Zagrebu\nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373\nod 19. studeni 2021.\n Dekanska konferencija\n Hrvatski liječnički zbor\nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i\nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08\nod 23. studeni 2021.\n Hrvatska liječnička komora\nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179\nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484,\n Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology\nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik i dr Joao Granho-a, glavni tajnik\nUEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[12,"ADMIR DILBEROVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","U potpunosti podržavam prijedloge liječnika i liječničkih društava za uvrštavanje specijalizacije iz laboratorijske medicine, koja je u prošlosti pomoću raznih lobija blokirana i izbrisana s popisa liječničkih specijalizacija, iako je u većini svjetskih/europskih zemalja prisutna. Kao laboratorijski djelatnik s više od 10 godina iskustva u interdisciplinarnim timovima, kako u stručnom tako i u znanstvenom djelovanju te u različitim laboratorijskim područjima, želim naglasiti da je liječnik neizostavan i važan član tima. Specijalist laboratorijske medicine, za razliku od nekih drugih profesija,može odlično funkcionirati i nadopunjavati se s primjerice prvostupnikom/magistrom medicinsko-laboratorijske dijagnostike, jer je naučen na timski rad, dijeljenje znanja i ne osjeća se ugrožen napredovanjem drugih zdravstvenih radnika, već ih potiče i podržava u radu na vlastitoj izvrsnosti.\nNalazimo se u vremenu sve veće potrebe funkcionalnog povezivanja laboratorijskog i kliničkog dijela medicine, a isključivanje liječnika iz tog procesa, dodavanje titula i  proširenje kompetencija određenog  neliječničkog kadra čak i na propisivanje terapije opasno je i nedopustivo, ali nažalost mu svjedočimo.\n\nS poštovanjem,\nAdmir Dilberović, mag. med. lab. diag."]
[13,"VESNA JUREŠA","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Obzirom da se prijedlogom novog Pravilnika, mijenjaju značajno uloge glavnog mentora i mentora, kao i zahtjevi i kompetencije istih, a koji su ključni za provedbu programa specijalizacija,  pripremljen je novi prijedlog specijalizacije iz   Školske i adolescentne medicine, koji je poslan Ministarstvu zdravstva. Bez promjene programa neće biti moguće ostvariti primjerenu edukaciju specijalizanata niti postići zadane ishode i kompetencije. Prijedlog je usuglašen s Radnom skupinom za koordinaciju i izvođenje programa specijalističkog usavršavanja doktora medicine  iz školske i adolescentne medicine Ministarstva zdravstva RH i Hrvatskim društvom za školsku i sveučilišnu medicinu HLZ.\nVoditeljica Radne skupine Vesna Jureša"]
[14,"Udruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Poštovani,\n\nu postupku savjetovanja s javnošću o Nacrtu Pravilnika o specijalističkom usavršavanju doktora medicine, ispred Udruge poslodavaca u zdravstvu Hrvatske, dajemo sljedeće prijedloge:\n\nVezano za članak 6. Nacrta Pravilnika o specijalističkom usavršavanju doktora medicine (dalje u tekstu: Nacrt Pravilnika), kojim se uređuju uvjeti potrebni da bi se u zdravstvenoj ustanovi obavljalo specijalističko usavršavanje, predlažemo da se propiše da se do 50% ukupnog trajanja specijalizacije obavlja u zdravstvenoj ustanovi koja je specijalizanta uputila na specijalističko usavršavanje, osim ako zdravstvena ustanova ne obavlja zdravstvenu djelatnost iste grane specijalnosti. Na ovaj način, specijalizant bi određeno vrijeme proveo u matičnoj ustanovi koja ga je uputila na specijalističko usavršavanje te time upoznao procese rada i stekao znanja i vještine potrebne za rad u konkretnoj ustanovi.\n\nTakođer, iznosimo i prijedlog Opće bolnice Zadar:\nPredlažemo izmjenu članka 5. i dopunu članka 6. Nacrta Pravilnika, na način da se omogućiti da se u zdravstvenim ustanovama program specijalističkog usavršavanja obavlja u trajanju do 70%, ako ispunjavaju uvjete iz članka 6. Nacrta Pravilnika te djelomično ispunjavaju uvjete koji se odnose na znanstvene kriterije iz članka 5. Nacrta Pravilnika.\nBrojne zdravstvene ustanove, iako ne zadovoljavaju u potpunosti uvjete iz članka 5., nadilaze uvjete iz članka 6. Nacrta Pravilnika. Naime, postoje odjeli unutar raznih bolnica koji su stručnim djelovanjem blizu razine kliničkih odjela i djelomično udovoljavaju znanstvenim kriterijima te predlažemo da za takve odjele dužina obavljanja specijalističkog staža bude do 70%. Na ovaj način postigao bi se ravnomjerniji raspored specijalizanata po bolnicama bez narušavanja kvalitete i sadržaja specijalističkog usavršavanja u stručnom i znanstvenom smislu.\n\nS poštovanjem,\nUdruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske"]
[15,"NIKOLA ĐAKOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Poštovani,\nžalosti me činjenica da se najvjerojatnije krivom političkom odlukom ponovno forsira donošenje još jednog važnog pravilnika navrat-nanos sa skraćenim rokom za javno savjetovanje od 15 dana.\nBez prethodnih konzultacija i minimalnog vremena da šira stručna javnost pruži svoje prijedloge koji bi se mogli ugraditi u pravilnik kako bi bio što funkcionalniji i u konačnici ispunio svoju svrhu.\nKoliko taj postupak demotivira stručnu javnost vidljivo je iz relativno malog broja komentara. \nDemotivacija je vjerujem pojačana i dosadašnjim iskustvima sudionika u prethodnim savjetovanjima, što je moj dojam a bojim se ne samo dojam već i činjenica, da je najčešća praksa Ministarstva da kao odgovor na poslane prijedloge vrlo pristojno napiše „Primljeno na znanje“.\nI „pojeo vuk magare“, što bi narod prije govorio. \nBiti ću malo i neuljuđen i reči da je ovaj postupak Ministarstva pomalo i bezobrazan.\nOvo nije sigurno način suradnje gdje svi zajedno želimo da sustav bude bolji.\nTemeljem napisanih komentara ispred Hrvatskog liječničkog zbora može se zaključiti da ni HLZ kao krovna udruga stručnih društava nije bila aktivno uključena u donošenje nacrta prijedloga pravilnika.\nAko je tako, to je onda po mom mišljenju nedopustivo jer ako netko može kompetentno procjenjivati buduće učinke temeljnog propisa za specijalističk usavršavanje, to su stručna društva.\nNakon što je već donesen novi Pravilnik prije nepune dvije godine, ako je nešto zbilja tako žurno (iako nisam shatio što bi to bilo) da ne može pričekati uljuđenu diskusiju i normalni postupak donošenja, moglo se samo to promijeniti u postojećem Pravilniku a ne donositi posve novi.\nPri čemu paradoksalno opet nisu, koliko je vidljivo iz komentara, uvrštene mnoge potrebne stvari (npr. nove specijalizacije) koje su višekratno argumentirano predlagane i čak prošle i propisane procedure.\nDobija se dojam da se time u formi kao posve novog pravilnika ubacuju samo stvari interesantne pojedincima iz Ministarstva bez da se napravi dubinska analiza postojećeg stanja i konsenzusom donese suvremeni pravilnik.\nMinistarstvo navodi: „Kako bi se podzakonski okvir pravodobno uskladio sa novim izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, potrebno je provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u skraćenom roku od 15 dana.“\nBudući su, koliko je meni poznato, nove izmjene Zakona o zdravstvenoj zaštiti stupile na snagu prije par tjedana a rokovi za usklađivanje su uobičajeno 6 mjeseci ili godina dana onda takvo obrazloženje ne stoji, te se svakako stigne u miru uskladiti i ovaj Pravilnik i nije potreba za ovakvom žurbom.\nJedino ako Ministarstvo nije na vrijeme kroz tu propisanu godinu dana usklađivalo Pravilnik s nekim prethodnim izmjenama zakona pa je sad kao vremenska stiska, ali to sigurno nije opravdanje.\nInače pravna struka napominje da u ovo predizborno vrijeme i upravljanje tzv. „tehničke vlade“ nipošto nije poželjno a ni politički korektno donositi propise koji nisu baš nužni za rutinsko funkcioniranje, sve do dobivanja izbornog legitimiteta nove ili stare vlade i ministarstava.\nTo je jedan od osnovnih postulata moderne parlamentarne demokracije kojoj težimo.\nMinistarstvo bi kao zdravstvena administracija trebalo slušati prijedloge struke, i time bolje služiti građanima a ne obratno.\nAko je isti korijen riječi, onda znamo da ministranti u bogoslužju služe a ne nameču svoje.\nAdministrativne službe Ministarstva su ovakvom političkom odlukom dovedene u situaciju da uz najbolju volju nisu čak ni u mogućnosti kvalitetno „zanatski“ nomotehnički pripremiti ovakve propise.\nDati ću samo jedan jednostavan primjer iz kojeg je vidljivo da Ministarstvo kod ovakve brzine ne stigne pratiti ni ugraditi čak ni vezane propise koje donose druga ministarstva.\nU ovom prijedlogu Pravilnika navodi se višekratno „poslijediplomski specijalistički studij“ kao dio teorijskog programa specijalizacije.\nMeđutim taj naziv više ne postoji jer se Zakonom o znanosti i visokom obrazovanju (NN 119/22) od 22. listopada 2022., znači već godinu i pol dana, takav studij naziva „sveučilišni specijalistički studij“.\nOvakvim postupcima ruši se ugled i povjerenje ne samo prema Ministarstvu zdravstva već i cijeloj državnoj upravi što je žalosno jer vjerujem da velika većina službenika i namještenika želi odgovorno i stručno obavljati taj važan posao a ovim im se vjerujem političkim nametanjem to onemogućuje.\nSlužbenici i namještenici u državnoj upravi su važan segment funkcioniranja jednog društva i ne prihvaćam da ih se paušalno i perfidno često proziva kao tzv. „uhljebe“. \nTakođer znam da veliki dio stručne javnosti, u ovom slučaju liječnika, bi rado pomogao službama Ministarstva da se temeljito pripremi kvalitetan pravilnik koji bi omogućio da se specijalističko usavršavanje poboljša i time u budućnosti dobijemo kvalitetne specijaliste i uže specijaliste koji će, postanimo toga svjesni, i nas liječiti.\nVjerujem i pozivam prof. dr. sc. Vilija Beroša da kao odgovorni ministar pričeka s donošenjem ovog Pravilnika dok se šire ne proanaliziraju potencijalne konzekvence njegovog ovakvog donošenja na kvalitetu specijalističkog usavršavanja te ugrade potrebni prijedlozi struke. \nTakođer zbog svih razloga navedenih u komentarima kroz ovo savjetovanje, pozivam i Hrvatsku liječničku komoru na davanje negativnog prethodnog mišljenja o prijedlogu ovakvog pravilnika.\nIako će ovo pretpostavljam čitati samo administrativno osoblje Ministarstva koje vrijedno obavlja svoj posao i na koje se ovo realno ni ne odnosi, imao sam potrebu iskazati svoje opće nezadovoljstvo ovakvim sve učestalijim načinom donošenja propisa.\nSrdačan pozdrav\nNikola Đaković"]
[16,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Obrazloženje prava na polaganje i priznavanje EU UEMS specijalističkog ispita:\nRazvijanje najviših standarda specijalističkog usavršavanja doktora medicine za područje Europe je glavni cilj Europske udruge liječnika specijalista (UEMS, Union Européenne de Médecines Spécialistes), a što je i preduvjet usklađivanja izobrazbe specijalista i ostvarivanja podudarnih standarda zdravstvene skrbi u EU. UEMS je osnovan pred više od 60 godina udruživanjem nacionalnih liječničkih društava, a sadašnje članstvo čine 41 zemlja i 43 liječničke specijalizacije. U okviru ove institucije postoji duga tradicija provođenja specijalističkih ispita u zajedništvu s odgovarajućim stručnim društvom. Posebna radna skupina unutar UEMS-a ima savjetodavnu ulogu za organizaciju i ocjenu cjelokupnog postupka europskog UEMS - specijalističkog ispita, a to je Council for Specialist Medical Assessment (CESMA). Svrha ispita je ocjena specijalističkih kompetencija, a sastoji se od pisanog ispita s pitanjima s više odgovora, ali i usmenog ispita s demonstracijom praktičnih vještina. Važan pristupni kriterij za ovaj ispit je sadržaj specijalizantske knjižice (“log-book”). Certifikat (diploma) položenog UEMS- ispita je pokazatelj izvrsnosti i napredak u karijeri kandidata, te prestižni dokaz vrhunskih kompetencija specijalističke zdravstvene skrbi za zemlje članice EU, ali i u ostatku svijeta. Mnoge zemlje su potpisale ugovor s UEMS-om i priznaju UEMS EU - specijalistički ispit kao jednakovrijedan nacionalnom. Na nacionalnoj razini EU UEMS- certifikat je pokazatelj visoke kvalitete standarda specijalističke izobrazbe i tradicije specijalističkog usavršavanja u odgovarajućoj zemlji.\nU specijalističkoj izobrazbi liječnika europski specijalistički ispit u organizaciji UEMS-a predstavlja ostvarenje najvišeg europskog specijalističkog standarda i završni dio specijalističkog usavršavanja liječnika u okviru usklađenog Europskog specijalističkog usavršavanja. Liječnička izobrazba je definirana u Povelji o specijalističkom usavršavanju liječnika u Europskoj zajednici 1993. godine. Sadržaj ove Povelje je temeljen na općim smjernicama za specijalističko usavršavanje liječnika specijalista u državama članicama EU (Direktiva 93/16 EU). U nastavku su nastale nove inačice, a to su Direktiva 2005/36/EC o priznavanju stručnih kvalifikacija, te Direktiva 2013/25/EU prigodom pristupanja Republike Hrvatske u EU. U Prilogu (aneksu) V. Direktive 2005/36/EC upisane su hrvatske stručne kvalifikacije doktora medicine specijalista (točke 5.1.2., 5.1.3. - 5.1.4.). \nMIZ je organiziralo radionicu o specijalističkom ispitu 13.9.2019. Nazočila ispred ministarstva dr Jadranka Hlupić. Postoji zapisnik u MIZ-u. Zajednički zaključak voditelja specijalizacija je bio da za pisani ispit se koristi UEMS ispit.\nElaborat o EU UEMS specijalističkom isptu je izradila Radna skupina Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine: prof. dr. sc. Nada Čikeš, dr. med., Ivana Bureš Valentić, dr. med., prof. dr. sc. Vesna Kušec, dr. med., Marija Pederin, dipl. iur., Marija Rogoznica, dr. med., prof. dr. sc. Adriana Vince, dr. med. iprof. dr. sc. Rado Žic, dr. med. Elaborat je usvojen na 81. sjednici Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine 2022. kao ključni dokument u izradi standarda specijalističkog usavršavanja doktora medicine. \n\nKomentar na izmjenU Zakona o izmjenama i dopunama ZZZ 2024.:\nIzmjena čl. 184., stavka 3 o stjecanju prava na naziv specijaliste za kandidate koji su položili EU UEMS ispit na način da kandidat je obvezan položiti praktični dio specijalističkog ispita pred ispitnom komisijom… je u kontradikciji s postojećim sadržajem Pravilnika o specijalističkom usavršavanju doktora medicine (NN 65/2022) koji se odnosi na:\n• stjecanje kompetenicija razine 3 (tj. da je u mogućnosti samostalno raditi i rješavati probleme iz tematskog područja), \n• povjerenim specijalističkim aktivnostima, \n• metodama praćenja napredovanja i ocjenjivanja specijalizanta, upisanim stečenim kompetencijama  u specijalizantskoj knjižici koje vrše glavni mentor, mentor i specijalizant, te u slučaju specijalizacije s glavnim deblom \n• također i pisano izvješće glavnog mentora kojim se potvrđuje da je specijalizant uspješno obavio program zajedničkog debla, te \n• dokumentacijom završnog mišljenja glavnog mentora nakon završenog programa specijalizacije, položenih kolokvija za svaku cjelinu, ocjenjivanja putem metoda praćenja napredovanja specijalizanta, objavljenog stručnog rada, položenog završnog ispita nakon završenog zajedničkog internističkog debla odnosno nakon završenog zajedničkog kirurškog debla, ako je zajedničko deblo predviđeno programom specijalističkog usavršavanja te nakon završenog poslijediplomskog specijalističkog studija, odnosno odslušanog poslijediplomskog specijalističkog studija i položenih ispita.\nTo znači da do kraja specijalističkog usavršavanja su glavni mentor i mentori potvrdili usvojene predviđene specijalističke kompetencije. Dodatno, za prijavu kandidata za EU UEMS ispit postoje kriteriji pristupa koji uključuju specijalizantsku knjižicu (službeni prijevod, tzv. logbook ili porfolio) i mišljenje/preporuku glavnog mentora, te je glavni mentor potvrdio da je kandidat/pristupnik ostvario i usvoji treći stupanj kompetencija i povjerene specijalističke aktivnosti, a to uključuje i praktične vještine i medicinsko promišljanje. \nBudući da su glavni mentor i mentori ustanovili i potvrdili postignute predviđene specijalističke kompetencije, praktični dio specijalističkog ispita nakon uspješno položenog EU UEMS ispita je nepotreban i izlišan budući da su već ustanovljene i potvrđene povjerene specijalističke aktivnosti i kandidat/pristupnik je u mogućnosti samostalno raditi i rješavati probleme iz tematskog područja.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[17,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Posljednji tekst Pravilnika o specijalističkom usavršavanju objavljen je 2022. godine, a tijekom 2023. održani su mnogi sastanci, objavljeni su dokumenti koji preporučaju znatno unaprjeđenje specijalističkog usavršavanja. Svjetska federacija za medicinsku izobrazbu objavila je novi dokument: New Edition of the World Federation for Medical Education Standards  for Postgraduate Medical Education  (2023)\nU EU je u okviru rada  UEMS-a u razdoblju od 2021 do 2023. (od UEMS ETR Webinar 2021 do konferencije  1st UEMS Conference on Medical Specialists’ Training in Europe. European Training Requirements Guiding Towards a New Era, 2023), održan niz sastanaka posvećenih modernizaciji specijalističkog usavršavanja – European Training Requirements (ETR). Prihvaćeni su novi standardi podučavanja i ocjenjivanja s ciljem izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija (Competency based medical education, CBME) te osiguranja kvalitete i standarda institucija u kojima se obavlja specijalističko usavršavanje. Osuvremenjeni su i objavljeni novi i revidirani programi specijalističkog  usavršavanja, koji obuhvaćaju suvremene sadržaje, a što jamči novi sustav recenzija i prihvaćanja dokumenata ETR (ETR Review Committee Terms of Reference).  U izradi europskih dokumenta, programima specijalističkog usavršavanja kao i pripremi te  izvođenju Europskih specijalističkih ispita sudjelovali su i hrvatski eksperti članovi specijalističkih sekcija UEMS-a i Europskih odbora. \n  U SAD je 2023 donesen revidirani dokument Common Program Requirements (Residency) te Accreditation Council for Graduate Medical Education Advancing Innovation in Residency Education (AIRE). \nZaključci i preporuke Europskih i svjetskih dokumenata, kao međunarodno dogovoreni standardi uopće se ne spominju u Nacrtu te on ne unaprjeđuje specijalističko usavršavanje doktora medicine u Republici Hrvatskoj prema aktualnim europskim standardima. Također, predloženi Nacrt pravilnika ne omogućuje izvođenje novih programa specijalizacija. \n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[18,"Alemka Markotić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Poštovani, iznimno je važno da predstavnik Akademije medicinskih znanosti Hrvatske (AMZH) bude i dalje član Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje. Sa svojih osam kolegija: Kolegij internističkih znanosti, Kolegij kirurških znanosti, Kolegij temeljnih medicinskih znanosti, Kolegij psihijatrijske znanosti, Kolegij javnog zdravstva, Kolegij stomatoloških znanosti, Kolegij veterinarske medicine i Kolegij farmaceutske znanosti, AMZH pokrriva sve stručne i zdravstvene probleme iz područja biomedicine, uključujući problematiku specijalizacija i užih specijalizacija doktora medicine.\nS poštovanjem,\nprof.dr.sc. Alemka Markotić\nPredsjednica AMZH"]
[19,"Hrvoje Lalić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Hrvoje Lalić\nSpecijalist laboratorijske imunologije, KBC Zagreb\nDocent fiziologije i imunologije Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.\n\nLIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nPravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine, pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu, isto se odnosi na nazivlje.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n    • Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n    • Dekanska konferencija\n    • Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n    • Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n    • Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n    • UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n    • UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[20,"Filip Sedlić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","Poštovani, molim ponovno uvođenje specijalizacije \"Laboratorijska medicina\" za liječnike.\n\nFilip Sedlić, specijalist laboratorijske medicine\nProfesor patofiziologije, Medicinski fakultet u Zagrebu\nTajnik Hrvatskog društva za laboratorijsku medicinu HLZ-a\nTajnik Odbora za primijenjenu genomiku HAZU-a\n\nPravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine, pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu, isto se odnosi na nazivlje.\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[21,"VESNA KUŠEC","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\n\nProf.dr.sc. Vesna Kušec, spec. laboratorijske medicine\nHrvatsko društvo za laboratorijsku medicinu, HLZ\nUEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology"]
[22,"ROBERTA MARKOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","U čl.6 stavak 2 iza teksta \" može se obaviti u specijalističkoj ordinaciji privatne prakse...\" TREBA DODATI \" ili ustanovi za zdravstvenu skrb\"\n( Objašnjenje: dio glavnih mentora specijalista obiteljske medicine sa znanstveno nastavnim zvanjem zaposleno je u ustanovama za zdravstvenu skrb koja ima jednog specijalistu u jednom timu primarne zdravstvene zaštite )\nU čl 29 stavak 1 iza riječi \"iz čl 5\" TREBA DODATI  \"ili čl 6\"\nU čl 39 stavak 2 TREBA DODATI  \" a za grane specijalizacije primarne zdravstvene zaštite članovi iz reda domova zdravlja, zavoda za javno zdravstvo, zavoda za hitnu medicinu, privatnih zdravstvenih ustanova te privatnih specijalističkih ordinacija"]
[23,"Ines DiminićLisica","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE","U čl.6 stavak 2 iza teksta \" može se obaviti u specijalističkoj ordinaciji privatne prakse...\" TREBA DODATI \" ili ustanovi za zdravstvenu skrb\"\n( Objašnjenje: dio  glavnih mentora specijalista obiteljske meeicine sa znanstveno nastavnim zvanjem zaposleno je u ustanovama za zdravstvenu skrb koja ima jednog specijalistu u jednom timu primarne zdravstvene zaštite )\nU čl 29 stavak 1 iza riječi \"iz čl 5\" TREBA DODATI  \"ili čl 6\"\nU čl 39 stavak 2 TREBA DODATI  \" a za grane specijalizacije primarne zdravstvene zaštite članovi iz reda domova zdravlja, zavoda za javno zdravstvo, zavoda za hitnu medicinu, privatnih zdravstvenih ustanova te privatnih specijalističkih ordinacija"]
[24,"NINA BAŠIĆ-MARKOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 1.","U čl 29 stavak 1 iza riječi \"iz čl 5\" TREBA DODATI  \"ili čl 6\"\nU čl 39 stavak 2 TREBA DODATI  \" a za grane specijalizacije primarne zdravstvene zaštite članovi iz reda domova zdravlja, zavoda za javno zdravstvo, zavoda za hitnu medicinu, privatnih zdravstvenih ustanova te privatnih specijalističkih ordinacija"]
[25,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 4.","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nIspitna komisija je povjerenstvo sastavljeno od najmanje dva člana iste specijalnosti i jednog člana srodne specijalnosti ili uže specijalnosti (npr. Patologija i Sudska medicina)\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med."]
[26,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 4.","U članku 4, stavku 1., točki 16. opisan je sastav Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine, koji je uspostavljen kako bi se osigurala usklađenost obrazovanja reguliranih profesija s europskim standardima, u skladu s obvezama koje je Republika Hrvatska preuzela prilikom pristupanja Europskoj uniji. Nacionalno nadležno tijelo, koje je dio ovog povjerenstva, ima ključnu ulogu u prenošenju europskih propisa u nacionalno zakonodavstvo, čime se osigurava integritet i aktualnost našeg obrazovnog sustava.\nPrijedlog smanjenja broja predstavnika medicinskih institucija u Nacionalnom povjerenstvu nije u skladu s potrebama sustava, s obzirom na opsežne i kompleksne zadatke koji su pred povjerenstvom. Stoga predlažemo zadržavanje trenutnog sastava povjerenstva, kako je određeno prethodnim verzijama Pravilnika, što će osigurati kontinuitet, stabilnost i široku zastupljenost stručnjaka iz relevantnih medicinskih i obrazovnih institucija."]
[27,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 4.","U dijelu 1. OPĆE ODREDBE, članak 4, ad 16. opisuje se sastav Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine, koje je organizirano u obvezi RH za harmonizaciju izobrazbe reguliranih profesija pri pristupanju EU (prema zahtjevima EC  „Peer mission“ 2008. i 2012.), a u skladu s Poveljom (UEMS Charter on training of medical specialists in the EC). Nacionalno nadležno tijelo ( National Competent Authority) organizira se u skladu sa zahtjevima EU za nacionalno nadležno tijelo koje pripada vladi države članice Europske unije (EU) i odgovorno je za prenošenje zahtjeva europskih propisa u nacionalno zakonodavstvo. Prijedlog da se u Nacionalnom povjerenstvu smanji broj predstavnika liječničkih institucija, nije dobar te sastav treba vratiti u stanje prema ranijoj verziji Pravilnika. Dosadašnji broj predstavnika HLZ i HLK osigurao je dobru predstavljenost tih velikih institucija koje svojom djelatnošću obuhvaćaju područja djelovanja Nacionalnog povjerenstva. Također je potreban predstavnik AMZH u povjerenstvu, jer  AMZH sa svojih 8 kolegija te Odborom za medicinsku izobrazbu pokriva sve stručne, zdravstvene i obrazovne teme vezane uz specijalističko usavršavanje doktora medicine.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[28,"Nikola Prpić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 4.","Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje doktora medicine u svom sastavu treba imati snažniju prisutnost stručne komore čiji su članovi svi liječnici u RH, a manju ulogu Zbora koji je privatna udruga s neobaveznim članstvom. Predstavnik Hrvatskog društva mladih liječnika (Člana HLZ-a) trebao bi se zamjeniti s predstavnikom Povjerenstva za mlade liječnike Komore koji ima veći legitimitet u predstavljanju mladih liječnika."]
[29,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 6.","U dijelu II. STANDARDI ZA ODREĐIVANJE OVLAŠTENIH ZDRAVSTVENIH USTANOVA I TRGOVAČKIH DRUŠTAVA ODNOSNO DOKTORA MEDICINE SPECIJALISTA KOJI OBAVLJAJU PRIVATNU PRAKSU ne poštuju se osnovni standardi europskog zakonodavstva  koji zahtijevaju da se ovlaštenje za ustanovu za provođenje specijalističkog usavaršavanja ili dijela usavršavanja mora definirati na određeno vrijeme, također je potrebno definirati rok za obnavljanje ovlaštenja. U većini europskih zemalja to je 5 godina te se predlaže uvesti takav zahtjev.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[30,"NINA BAŠIĆ-MARKOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 6.","U čl.6. potrebno je dodati da se dio programa specijalističkog usavršavanja može provoditi i u ustanovama za primarnu zdravstvenu zaštitu. Dio glavnih mentora ne radi u specijalističkim ordinacijama obiteljske medicine već u sklopu ustanova za primarnu zdravstenu zaštitu."]
[31,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 7.","Članak 7. Pravilnika, koji se tiče određivanja ovlaštenih zdravstvenih ustanova i privatnih praksi doktora medicine specijalista, nije usklađen s temeljnim standardima europskog zakonodavstva. Prema tim standardima, ovlaštenja za provođenje specijalističkog usavršavanja trebaju biti jasno vremenski ograničena, s definiranim rokom za njihovo obnavljanje. U većini država članica Europske unije, rok za obnavljanje ovlaštenja postavljen je na pet godina. Stoga se preporučuje uvođenje iste prakse u naše zakonodavstvo kako bi se osigurala veća transparentnost i standardizacija procesa."]
[32,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 9.","Prema važećim standardima u Europskoj uniji i Europskom gospodarskom prostoru, uže specijalizacije su ukinute. Umjesto njih, uvedene su usmjerene specijalizacije koje uključuju zajedničke dijelove u internističkim i kirurškim programima. S obzirom na to da je 41 specijalizacija zabilježena u Direktivi 36/05, ključno je da pravilnik bude usklađen s ovim standardima. Trenutni nacrt pravilnika koristi pojam uže specijalizacije koje ne postoje kao obrazovni standard u europskim programima, što ukazuje na potrebu za usklađivanjem popisa i sadržaja specijalizacija sa sadržajem Aneksa V Direktive 36/05."]
[33,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 9.","U dijelu III.  UVJETI ZA SPECIJALIZANTA navodi se mogućnost usavršavanja iz područja uže specijalizacije. Prema postojećim standardima u zemljama EU i EEA više ne postoje uže specijalizacije.\nUkinute su nekadašnje uže specijalizacije za programe specijalizacija koje propisuju odmah usmjerene specijalizacije koje imaju zajednički dio u internističkom i kirurškom deblu. S obzirom da je 41 specijalizacija upisana u Direktivu važno je da i pravno tehnički Pravilnik bude provedbeni propis Zakona koji je preuzeo Direktivu. Popis i sadržaj užih specijalizacije je potrebno uskladiti sa sadržajem Dodatka V (Aneks V) Direktive 36/05. Nacrtom Pravilnika koristi se pojam užih specijalizacija koje ne postoje kao obrazovni standard i kvalifikacija u europskim programima, već se edukacija za područje obuhvaćeno užom specijalizacijom provodi prema uvjetima za specijalizaciju kompetencija uključenih u priznate specijalizacije.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[34,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 13.","U dijelu IV. UVJETI ZA GLAVNOG MENTORA, MENTORA I KOMENTORA, glavni je nedostatak  obveze izobrazbe mentora, što je neizostavni uvjet u standardima provođenja programa specijalizacija. Novi programi usmjereni prema edukaciji koja se temelji na stjecanju kompetencija, posebno metode praćenja napredovanja specijalizanta (EPA) ne može provoditi neobrazovani mentor. \n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om\nOdnosi glavnih mentora, mentora i komentora u provođenju specijalizacije bolje su riješeni u sadašnjoj važećoj verziji pravilnika."]
[35,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 14.","Odredba ovoga članka trebala bi se dopuniti s obveznom izobrazbom za mentore, što je neophodno za provedbu programa specijalizacija. Novi programi, usmjereni na obrazovanje koje se temelji na stjecanju kompetencija i metode praćenja napretka specijalizanata (EPA), zahtijevaju kvalificirane mentore. Trenutni odnosi među glavnim mentorima, mentorima i komentorima u provedbi specijalizacije bolje su definirani u važećim odredbama Pravilnika."]
[36,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 16.","V. ORGANIZACIJA SPECIJALISTIČKOG USAVRŠAVANJA \nNapomena:\nU Nacrtu Pravilnika ne postoji dio koji bi bio posvećen kriterijima i provođenju MEDICINSKE IZOBRAZBE KOJA SE TEMELJI NA KOMPETENCIJAMA, a što je cilj i dominantni sadržaj svih novih programa specijalističkog usavršavanja, koji se prihvaćeni u UEMS-u za primjenu u zemljama EU i EEA. Jedino o tome govori čl. 18 koji spominje dio programa koji je posvećen područjima općih kompetencijama. Treba napomenuti da se u okviru svih poslijediplomskih specijalističkih programa izvodi predmet Opće kompetencije koji je obvezatan za sve specijalizante u Republici Hrvatskoj. Provodi se prema Okviru kompetencije liječnika CanMEDS, koji predstavlja najviši svjetski standard u to području, a prihvatile su ga i zemlje UEMS-a. Nastava iz predmeta Opće kompetencije provodi se 10 godina na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu i do ove akademske godine pohađalo je nastavu 4.000 liječnika specijalizanata u Hrvatskoj. Savjetuje se uvesti novo poglavlje PROVOĐENJE MEDICINSKE IZOBRAZBE KOJA SE TEMELJI NA KOMPETENCIJAMA (CBME), koje će se temeljiti na kriterijima  za primjenu CBME. Taj bi dio trebao sadržavati upute za izradu Povjerenih profesionalnih aktivnosti (EPA) za pojedine specijalizacije te upute za ocjenjivanje EPA. Kompetencije (uloge liječnika specijalista) obuhvaćene okvirom CanMEDS trebalo bi opisati u tom poglavlju\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[37,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 18.","Odredba ovoga članka ne sadrži specifične dijelove posvećene provedbi medicinske izobrazbe temeljene na kompetencijama, što je ključni cilj svih novih programa specijalističkog usavršavanja prihvaćenih u Europskoj uniji medicinskih specijalista (UEMS). Predložena odredba članka 18. samo površno obrađuje područja općih kompetencija. Preporučuje se uvođenje novog poglavlja koje bi detaljno razradilo provedbu medicinske izobrazbe temeljene na kompetencijama, uključujući upute za izradu Povjerenih profesionalnih aktivnosti (EPA) i metode njihove ocjene."]
[38,"Nikola Prpić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 19.","Određene specijalizacije po kolektivnom ugovoru imaju značajno više od mjesec dana godišnjeg odmora te je potrebno uskladiti njihov program specijalizacije s kolektivnim ugovorom."]
[39,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 19.","Pravobraniteljica je stajališta da bi se trebao izmijeniti čl.19.st.3. Pravilnika obzirom da su istim obuhvaćena odnosno taksativno navedena samo tri prava regulirana Zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama (rodiljni, posvojiteljski i roditeljski dopust) dok ostale vrste dopusta regulirane navedenim zakonom nisu obuhvaćene.\n\nNaime, Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama (Narodne novine, broj 152/2022) propisuje:\nČlanak 9.\n(1) Korisnik iz članka 8. stavka 1. točaka 1. i 2. i stavka 2. ovoga Zakona ima pravo na:\n1. rodiljni dopust\n2. očinski dopust\n3. roditeljski dopust\n4. rad s polovicom punog radnog vremena\n5. rad s polovicom punog radnog vremena zbog pojačane njege djeteta\n6. stanku za dojenje djeteta\n7. dopust trudne radnice ili dopust radnice koja je rodila ili dopust radnice koja doji dijete\n8. slobodan radni dan za prenatalni pregled\n9. dopust ili rad s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s teškoćama u razvoju\n10. mirovanje radnog odnosa odnosno djelatnosti na temelju koje je stekao status osiguranika do treće godine života djeteta.\n\nIz navedene odredbe Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama vidljivo je kako u Pravilniku nisu navedeni svi dopusti regulirani tim zakonom radi čega bi predmetnu odredbu čl.19.st.3. Pravilnika trebalo izmijeniti na način da ista obuhvati sva prava iz Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, a kako bi korisnici/ice svih navedenih prava bili/e stavljeni/e u jednak položaj vezano uz prekid specijalizacije reguliran u čl. 19. Pravilnika.\n\nPritom se napominje kako su komplikacije u trudnoći pravo regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju te bi stoga to pravo i nadalje trebalo ostati izrijekom navedeno jer nije regulirano Zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama.\n\nVezano uz sve navedeno, Pravobraniteljica ukazuje i na slijedeće zakonske odredbe.\n\nČlanak 6.st.2. Zakona o ravnopravnosti spolova propisuje: „Zabranjuje se diskriminacija na temelju bračnog i obiteljskog statusa. Nepovoljnije postupanje prema ženama na osnovi trudnoće i materinstva smatra se diskriminacijom.“\n\nČlanak 13. st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova propisuje:\n„(1) Diskriminacija na području zapošljavanja i rada zabranjena je u javnom i privatnom sektoru, uključujući državna tijela, u odnosu na:\n 1. uvjete za zapošljavanje, samozapošljavanje ili obavljanje zanimanja, uključujući kriterije i uvjete za izbor kandidata/tkinja za radna mjesta, u bilo kojoj grani djelatnosti i na svim razinama profesionalne hijerarhije,\n 2. napredovanje na poslu,\n 3. pristup svim vrstama i stupnjevima školovanja, profesionalne orijentacije, stručnog usavršavanja i osposobljavanja, dokvalifikacije i prekvalifikacije,\n 4. uvjete zaposlenja i rada, sva prava iz rada i na temelju rada, uključujući jednakost plaća za jednaki rad i rad jednake vrijednosti,\n 5. članstvo i djelovanje u udrugama radnika ili poslodavaca ili u bilo kojoj drugoj profesionalnoj organizaciji, uključujući povlastice koje proizlaze iz tog članstva,\n 6. usklađivanje profesionalnog i privatnog života,\n 7. trudnoću, porod, roditeljstvo i sve oblike skrbništva.“\n\nZakon o radu (Narodne novine, broj 93/14, 127/17, 98/19, 151/22, 64/23), u glavi 4. članku 30. propisuje zaštitu trudnica, roditelja i posvojitelja te zabranjuje nejednako postupanje prema trudnicama. Nadalje, isti članak u svom stavku 1. propisuje da poslodavac ne smije odbiti zaposliti ženu zbog njezine trudnoće, niti joj zbog trudnoće, rođenja ili dojenja djeteta u smislu posebnog propisa smije ponuditi sklapanje izmijenjenog ugovora o radu pod nepovoljnijim uvjetima."]
[40,"DOMINIK LOZIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 20.","U čl. 20 - gramatički je ispravno kazati \"specijalista koji je u radnom odnosu...\", a ne \"specijalistu koji je u radnom odnosu...\"."]
[41,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 21.","Predložena odredba ne odražava u potpunosti primjenu medicinske izobrazbe temeljene na stjecanju kompetencija. Spominje se samo nekoliko metoda ocjenjivanja na radnom mjestu, ali ne razrađuje se sustav ocjenjivanja Povjerenih profesionalnih aktivnosti (EPA), što je ključni element svakog specijalističkog programa."]
[42,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 21.","Članci Nacrta pravilnika u Dijelu VI. METODE PRAĆENJA NAPREDOVANJA I OCJENJIVANJE SPECIJALIZANATA nisu u potpunosti orijentirani na primjenu medicinske izobrazbe koja se temelji na stjecanju kompetencija. Spominju se tri metode ocjenjivanja na radnom mjestu, a ne zahtijeva se ni ne razrađuje ocjenjivanje povjerenih specijalističkih aktivnosti (Entrustable Professional Activities, EPA), koje su obvezatni  dio svakog specijalističkog programa\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[43,"Nikola Prpić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 21.","Sukladno višegodišnjim zahtjevima liječnika specijalizanata i mladih specijalista potrebno je vođenje knjižice o specijalističkom usavršavanju i dnevnik rada učiniti dostupnima u online obliku e-knjižice"]
[44,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 26.","Napomena:\nU tekstu se spominje Europska udruga liječnika specijalista (UEMS), što nije točan naziv jer UEMS je Europska medicinska organizacije, a nije udruga u svom nazivlju. UEMS je akronim za Union Européenne de Médecines Spécialistes, eng. European Union of Medical  Specialists, dakle hrvatski prijevod je Europska unija liječnika specijalista.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[45,"Nikola Prpić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 26.","Iznimno od članka 25. ovoga Pravilnika Ministarstvo može priznati položeni teorijski dio specijalističkog ispita pred Europskom udrugom medicinskih specijalista (UEMS).\n\nČlanak se referira na prethodni članak"]
[46,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 27.","Odredba ovoga članka opisuje administrativne postupke vezane uz specijalistički ispit, ali ne navodi standarde izvođenja ispita, uključujući pisani ispit. Nedostaju upute za izradu ispitnog sadržaja i njegovu povezanost s kurikulumom programa specijalizacije, kao i kvalifikacije autora pitanja i metode osiguranja kvalitete. Također, smanjene su mogućnosti priznavanja Europskog ispita, što zahtijeva dodatno polaganje praktičnog dijela ispita pred nacionalnom ispitnom komisijom, što nije u skladu s ciljevima usklađivanja specijalističkog usavršavanja unutar Europske unije."]
[47,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 27.","Članci Nacrta Pravilnika u Dijelu VIII. SPECIJALISTIČKI ISPIT navode administrativne postupke vezane uz  specijalistički ispit no ne navode se standardi izvođenja ispita, posebno ne pisanog ispita: ne spominju se upute za izradu ispitnog sadržaja i povezanost ispita s kurikulumom/silabusom programa specijalizacije, kvalifikacije eksperata autora pitanja,  osiguranja kvalitete, metode ocjenjivanja validnosti pitanja itd. Također se ne navode mjere koje će osigurati provođenje pisanog specijalističkog ispita. O organizaciji i standardima pisanog specijalističkog ispita postoje europski dokumenti, a također iskustva na diplomskoj nastavi u medicinskim fakultetima, koja treba primijeniti u tekstu pravilnika. Reducirana je  mogućnost priznavanja Europskog ispita predviđena prijašnjom verzijom Pravilnika, štoviše kandidati trebaju dodatno položiti praktični dio ispita pred nacionalnom ispitnom komisijom.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[48,"Nikola Prpić","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 27.","U točki 3 nije jasno navedeno gdje su definirani kolokviji za svaku cjelinu."]
[49,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 36.","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nNisu predviđeni nikakvi instrumenti provođenja kontrole od strane povjerenstava, niti su predviđene sankcije za neispunjavanje zadaća od strane ustanova.\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med"]
[50,"Zavod za javno zdravstvo Dubrovačko-neretvanske županije","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 39.","U čl. 39 st. 2 među članove Povjerenstva se navode samo oni iz kliničkih ustanova te bolnica. Zašto nema članova koji su iz drugih ustanova npr. zdravstvenih zavoda ili domova zdravlja?"]
[51,"ANITA ŠKRTIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 40.","Hrvatsko društvo za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\n\nNisu predviđeni nikakvi instrumenti provođenja kontrole od strane povjerenstava, niti su predviđene sankcije za neispunjavanje zadaća od strane ustanova.\n\nPredsjednik Hrvatskog društva za patologiju i sudsku medicinu HLZ-a\nProf. dr. sc. Sven Seiwerth, dr. med"]
[52,"MARTINA SLANINA LUKIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nČlanak 48.","Rok od 5 godina je apsolutno predug za nastavak ponižavajućeg odnosa prema specijalizantima vezano uz ispunjavanje dnevnika rada i knjižice rukom, kao i fizičko obilaženje i skupljanje potpisa po raznim zdravstvenim Ustanovama u cijeloj RH koje traje danima!"]
[53,"ADMIR DILBEROVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","Nužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\npravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\npravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\nPrema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\n(30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\nČlanak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\nČlanak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\n(b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\nMedicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\nDekanska konferencija\nHrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\nHrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \nNacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\nUEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\nUEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH"]
[54,"Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","Prijedlog za ponovno uvođenje specijalizacije iz laboratorijske medicine\nPredlažemo ponovno ustanovljenje specijalizacije iz laboratorijske medicine iz sljedećih ključnih razloga:\n• Osiguravanje prava liječnika na specijalističko obrazovanje i pružanje medicinskih usluga unutar domene laboratorijske medicine.\n• Omogućavanje sveobuhvatne zdravstvene skrbi koju omogućavaju kvalificirani specijalisti laboratorijske medicine, što je temeljno pravo stanovništva Republike Hrvatske.\n1. Unutar Europske unije, jedino Hrvatska i Cipar trenutno ne nude specijalizaciju iz ovog ključnog medicinskog područja, prema Direktivi 36/05 EU. Dodatno, laboratorijska medicina prepoznata je kao rezervirana djelatnost unutar Direktive 958/2018 EU, gdje je stručno izvršavanje ovih zadataka uvjetovano posjedom specifičnih stručnih kvalifikacija i zaštićeno profesionalnim nazivom.\n• Direktiva 958/2018 EU također naglašava važnost visokog stupnja zaštite zdravlja ljudi pri regulaciji zdravstvenih profesija, stoga države članice trebaju uzeti u obzir ove visoke standarde pri definiranju pristupa i prakse u zdravstvenim profesijama.\n2. Uvođenje specijalizacije iz laboratorijske medicine doprinijet će poboljšanju zdravstvene skrbi u regijama gdje postoji nedostatak visoko kvalificiranih medicinskih laboratorija. Specijalisti iz ovog područja također bi vodili laboratorije i pružali esencijalne zdravstvene usluge.\n3. Specijalizacija ima ključnu ulogu u medicinskom obrazovanju, posebno za liječnike koji su angažirani na osnovnim predmetima na medicinskim fakultetima. Ona ne samo da promiče zapošljavanje i akademski napredak, već i integrira laboratorijsku dijagnostiku u sustav zdravstvene skrbi.\nPodrška akademskih i profesionalnih institucija za ponovno uvođenje specijalizacije iz laboratorijske medicine je snažna i višestruka:\n• Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor\n• Hrvatska liječnička komora\n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology\n• UEMS President V. Papalois\nOva podrška reflektira prepoznatu potrebu za specijalizacijom koja je temeljna za kvalitetnu zdravstvenu skrb i akademski napredak u području medicinskih znanosti u Hrvatskoj."]
[55,"HLZ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","PRILOG 1  POPIS SPECIJALIZACIJA\n\nLiječnička specijalizacija iz laboratorijske medicine\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPovjerenstvo za međunarodnu suradnju HLZ-a s UEMS-om"]
[56,"VESNA KUŠEC","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\n\nProf.dr.sc. Vesna Kušec, spec. laboratorijske medicine\nHrvatsko društvo za laboratorijsku medicinu, HLZ\nUEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology"]
[57,"IVANA PATARČEC IVANOVIĆ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","Ispred Doma zdravlja Čakovec predlažem da se u popis specijalizacija uvrsti specijalizacija iz palijativne medicine, odnosno kao subspecijalizacija, nakon završetka neke od internističkih specijalizacija ili specijalizacije iz obiteljske medicine. \nTime bi se osigurao prijeko potreban kadar za rad u mobilnim palijativnim timovima, kojeg sada nedostaje na području cijele Republike Hrvatske.\nMišljenja smo da bi specijalizacijom/subspecijalizacijom motivirali doktore da se odluče za tu granu medicine, jer bi stekli sve kompetencije koje su nužne za rad u mobilnom palijativnom timu, odnosno u djelatnosti palijativne medicine, čime bi se povećala potrebna kvaliteta pružanja usluga pacijentima. \nSada postoji samo tečaj na kojem polaznici dobiju edukaciju o osnovnim obilježjima palijative, što je daleko od europskih standarda za kojima zaostajemo.\nPosljedično, povećanjem specijaliziranog kadra, omogućilo bi se i pružanje usluga većem broju palijativnih pacijenata.\nPedijatrijska i gerijatrijska palijativna medicina zahtijeva nešto veći angažman i edukaciju zdr. radnika, zbog čega također smatramo da je nužno uvesti specijalizaciju, odnosno subspecijalizaciju iz palijativne medicine."]
[58,"Mario ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG I.","25.  Medicina rada i sporta\nRiječ \"športa\" zamijeniti sa riječi \"sporta\". Riječ \"sport\" je raširenija i češća u hrvatskom jeziku"]
[59,"VESNA KUŠEC","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG II.  ","LIJEČNIČKA SPECIJALIZACIJA IZ LABORATORIJSKE MEDICINE\n\nNužnost ponovnog uvođenja liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine:\n• pravo liječnika na izobrazbu i pružanje zdravstvene skrbi iz područja specijalizacije iz laboratorijske medicine,\n• pravo stanovništva RH na cjelokupnu zdravstvenu skrbu okviru kompetencija doktora medicine i specijalista laboratorijske medicine.\n\n1. Prema Direktivi 36/05 EU samo Hrvatska i Cipar nemaju liječničku specijalizaciju iz laboratorijske medicine.\n\nPrema Direktivi 36/05 EU i 958/2018 EU medicina je rezervirana djelatnost doktora medicine, a to uključuje i laboratorijsku medicinu.\n\n• Prema Direktivi 958/2018 EU (o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije) izrijekom navodi da za reguliranu profesiju doktora medicine „zaštićeni profesionalni naziv” i obavljanje (prakticiranje je uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama; te isključivo područje rada doktora medicine i specijalista xxxx medicine dijagnostika i cjelokupna zdravstvena skrb. Naziv specijalist laboratorijske medicine i djelatnost laboratorijske medicine je isključiv naziv i područje specijalističke djelatnosti doktora medicine specijaliste, dok je korištenje ovog zaštićenog profesionalnog naziva i privid djelatnosti protuzakonita. U nastavku navod iz Direktive 958/2018 EU:\no (30) Kao što je potvrđeno ustaljenom sudskom praksom, zdravlje i život ljudi na prvom je mjestu među interesima zaštićenima UFEU-om. Prema tome, države članice trebale bi uzeti u obzir cilj osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi pri procjeni zahtjeva za zdravstvene profesije, kao što su djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju, zaštićeni profesionalni nazivi, trajno stručno usavršavanje ili pravila koja se odnose na organizaciju profesije, profesionalnu etiku i nadzor uz poštovanje minimalnih uvjeta osposobljavanja utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ.\no Članak 2. Područje primjene. Ova se Direktiva primjenjuje na odredbe zakona ili druge propise država članica kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje ili jedan od načina njezina obavljanja, uključujući korištenje profesionalnog naziva i profesionalnih djelatnosti koje su dopuštene na temelju takvog naziva, koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2005/36/EZ.\no Članak 3. Definicije. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se definicije iz Direktive 2005/36/EZ. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „zaštićeni profesionalni naziv” znači oblik reguliranja profesije u kojem je upotreba naziva u profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno uvjetovana posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija na temelju zakona ili drugih propisa, i u kojem nepropisna upotreba tog naziva podliježe sankcijama;\no (b) „djelatnosti koje su ograničene na određenu profesiju” znači oblik reguliranja profesije u kojem je pristup profesionalnoj djelatnosti ili skupini profesionalnih djelatnosti izravno ili neizravno, na temelju zakona ili drugih propisa, ograničen na članove određene regulirane profesije koji imaju određenu profesionalnu kvalifikaciju, uključujući kada se djelatnost dijeli s drugim reguliranim profesijama.\n\n\n2. Specijalizacija iz laboratorijske medicine će omogućiti cjelokupnu zdravstvenu skrb stanovništva u dijelovima RH gdje postoje laboratoriji primarne zaštite bez visoke stručne spreme. Specijalist laboratorijske medicine je voditelj laboratorija i također pruža zdravstvenu skrb doktora opće medicine i specijaliste laboratorijske medicine. \n\nStručni nadzor koji su HKZR SR MLD proveli u biokemijskim laboratorijima primarne zdravstvene zaštite je ukazao na vrlo poraznu situaciju da u 12 (od dosad provedenih stručnih nadzora) nema voditelja medicinsko-biokemijskog laboratorija i nema niti jednog zaposlenika s visokom stručnom spremom iz područja biokemijske dijagnostike. Ova situacija je nađena  u  primjerice Splitsko-dalmatinskoj i Primorsko-goranskoj županiji, Labinu, Pločama, Metkoviću (!!!), Varaždinskim toplicama, Garešnici, Čazmi, Lovranu i drugdje.  Njihova procjena je da je preko 600.000 stanovnika u Hrvatskoj bez odgovarajuće zdravstvene skrbi i usluge u području laboratorijske dijagnostike, a što je protivno zakonu, budući da u ovim laboratorijima nema zakonom propisanog voditelja i predstavlja rizik ugroze stanovništva koje skrbi taj laboratorij. \n\n3. Važnost liječničke specijalizacije iz laboratorijske medicine za doktore medicine zaposlene na „bazičnim predmetima” medicinskih fakulteta kao preduvjet interesa doktora za zapošljavanje, stjecanje dodatnih kompetencija u znanstvenom radu medicinskih fakulteta i uključivanje u sustav zdravstvene skrbi pružanjem laboratorijske dijagnostike u akademskim institucijama.\n\nPotpora akademskih i stručnih institucija:\n• Medicinski fakultet u Zagrebu \nod 11. siječnja 2019. KLASA: 003-08/19-04/1 URBROJ: 380-59-10101-19-373 \nod 19. studeni 2021.\n• Dekanska konferencija\n• Hrvatski liječnički zbor \nod 2. travnja 2019. KLASA: 023-03/19-01/208i \nod 24. siječnja 2019., KLASA: 500-01/19-07/08   \nod 23. studeni 2021.\n• Hrvatska liječnička komora \nod 27. prosinca 2018. KLASA: 131-01/18-02/179  \nod 19. prosinca 2018. KLASA: 023-03/18-01/484, \n• Nacionalno povjerenstvo za specijalističko usavršavanje\n• UEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology \nod 10. studenog 2017., KLASA: 910-04/17-04/68\n• UEMS President V. Papalois\nod 2. veljače 2020. upućeno od prof. Vassilios Papalois-a, predsjednik  i dr Joao Granho-a, glavni tajnik UEMS-e na gosp. A. Plekovića, premijer RH i prof.dr.sc. V. Beroša, ministar, Ministarstvo zdravstva RH\n\nProf.dr.sc. Vesna Kušec, spec. laboratorijske medicine\nHrvatsko društvo za laboratorijsku medicinu, HLZ\nUEMS Section for Laboratory Medicine / Medical Biopathology"]
[60,"Mario ","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG II.  ","25.  Medicina rada i sporta\nRiječ \"športa\" zamijeniti sa riječi \"sporta\". Riječ \"sport\" je raširenija i češća u hrvatskom jeziku"]
[61,"MAJA HRABAK PAAR","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG III.","U okviru specijalizacije iz radiologije/kliničke radiologije molimo uvrštenje uže specijalizacije iz kardiovaskularne radiologije koja je odobrena na 71. sjednici Nacionalnog povjerenstva za specijalističko usavršavanje doktora medicine 16.12.2020. i za koju je Hrvatsko društvo radiologa Ministarstvu zdravstva u više navrata dostavilo tražen nacrt programa uže specijalizacije."]
[62,"Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova","PRAVILNIK O SPECIJALISTIČKOM USAVRŠAVANJU DOKTORA MEDICINE,\nPRILOG X.","Pravobraniteljica skreće pažnju na Prilog X. Pravilnika koji se odnosi na smjernice za provedbu ankete koje u toč.3. Percepcija socijalne potpore sadrže slijedeći navod: „Na ovom mjestu specijalizacije postoji rasizam, diskriminacija ili spolna diskriminacija.“  S tim u vezi, Pravobraniteljica ukazuje kako je u čl.1.st.1. Zakona o suzbijanju diskriminacije (Narodne novine, broj 85/08, 112/12) propisano kako se istim „uređuje zaštita od diskriminacije na osnovi rase ili etničke pripadnosti ili boje kože, spola, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, članstva u sindikatu, obrazovanja, društvenog položaja, bračnog ili obiteljskog statusa, dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta, genetskog naslijeđa, rodnog identiteta, izražavanja ili spolne orijentacije“.  Stoga bi i Pravilnik trebalo uskladiti sa navedenim zakonom na način da se, osim trenutno navedene diskriminacije temeljem spola i rase, taksativno navedu i sve druge diskriminatorne osnove propisane u čl.1.st.1. Zakona o suzbijanju diskriminacije."]