{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":33,"n_cols":6,"rows_kept":33,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Prijedlogu Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Rok od 8 dana za savjetovanje s javnošću nije primjeren. Riječ je o izrazito važnom dokumentu za sva visoka učilišta i javne znanstvene institute te njegovo puštanje u javno savjetovanje tik pred izbore, bez bilo kakvog prethodnog stručnog dijaloga i dijaloga sa Sindikatom nije primjereno.","Nije prihvaćen","Kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11., stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan."]
[2,"Sveučilište u Zagrebu","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA",{"$cut":{"chars":32760,"head":"Komentar Sveučilišta u Zagrebu na Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja te Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja\n\nDana 5. travnja 2024. godine Ministarstvo znanosti i obrazovanja (dalje: Ministarstvo) uputilo je u savjetovanje s javnošću Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja te Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\n\nPredloženi pravilnici koji u bitnome utječu na financiranje sustava visokog obrazovanja i znanosti donose se na način i u proceduri koja onemogućava široku i sadržajnu raspravu, u suprotnosti su s ustavnim jamstvom sveučilišne autonomije, a nizom nedomišljenih rješenja koja su potpuno neprimjerena za sustav visokog obrazovanja i znanosti imat će dugoročno izrazito negativne i štetne posljedice za razvoj javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj.\n\n1. Nezakonit i netransparentan način donošenja pravilnika bez sudjelovanja zainteresirane javnosti\nMinistarstvo je dva prijedloga pravilnika, iznimno važna za funkcioniranje javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta, uputilo u javno savjetovanje u petak 5. travnja 2024., dakle zadnji radni dan u tjednu, s rokom savjetovanja od samo osam dana (od kojih su čak tri dana neradna).\nNeprimjereno je da se propisi koji dalekosežno i bitno utječu na financiranje i time čitavu djelatnost javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta, donose u predizborno vrijeme. Potpuno je nedopustivo i neprikladno demokratskim standardima da se pravni propisi o tako presudnim pitanjima donose nekoliko dana prije izbora i to u vrijeme kada Vlada ustvari već obavlja tehničke funkcije.\nJedno od temeljnih obilježja suvremenih demokracija jest razvijeno civilno društvo koje se, između ostaloga, ostvaruje u otvorenom dijalogu, suradnji, pa i partnerstvu s građanima, organizacijama civilnoga društva, odnosno općenito zainteresiranom javnošću, s javnim i državnim institucijama. Prihvaćanje takve aktivne uloge građana, otvorenosti i javnosti kao temeljnih vrijednosti, znači i spremnost državnih i javnih institucija na poduzimanje djelotvornih mjera savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata. Sudjelovanje građana, odnosno zainteresirane javnosti, jedno je od temeljnih načela europskog upravljanja javnim poslovima. U suvremenim demokracijama građani, odnosno zainteresirana javnost imaju aktivnu ulogu i svojim sudjelovanjem utječu na unaprjeđenje kvalitete programa, zakona, drugih propisa i akata, te općenito na kvalitetu usluga javne uprave.\nVlada Republike Hrvatske je stoga još 2009. godine prihvatila Kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata*1 (dalje: Kodeks). Kodeksom se utvrđuju opća načela, standardi i mjere za savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata državnih tijela, kojima se uređuju pitanja i zauzimaju stavovi od interesa za opću dobrobit (zaštita i promicanje ljudskih prava, javne službe, pravosuđe, zaštita okoliša i drugo). \nSvrha je Kodeksa svim tijelima uključenima u proces donošenja zakona i propisa pružiti smjernice koje proistječu iz dosadašnjih konkretnih praktičnih iskustava dijaloga i suradnje tijela javne vlasti u Republici Hrvatskoj i zainteresirane javnosti. Krajnji je cilj Kodeksa olakšati interakciju s građanima i predstavnicima zainteresirane javnosti u demokratskom procesu, te potaknuti aktivnije sudjelovanje građana u javnom životu.\nSavjetovanje se, u smislu Kodeksa, uklapa u širi koncept sudjelovanja zainteresirane javnosti u postupcima odlučivanja. Sudjelovanje zainteresirane javnosti obuhvaća četiri stupnja: (1) informiranje, (2"}},"Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[3,"Sveučilište u Zagrebu Geotehnički fakultet","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Opća primjedba:\nMišljenja smo da je apsolutno neprikladno i nedopustivo da se ovakav Pravilnik kojim se bitno utječe na financiranje visokih učilišta upućuje u savjetovanje u iznimno kratkom vremenu (5.4.-13.4.2024.), posebno ako se uzme u obzir Zakon o pravu na pristup informacijama kojim je propisano da su tijela javne vlasti dužna provesti savjetovanje u pravilu u trajanju od 30 dana.\nDodatan problem je što prije upućivanja Prijedloga Pravilnika u javnu raspravu dokument nije izrađen na način da u njegovoj izradi partnerski sudjeluju predstavnici najvažnijih dionika, u konkretnom slučaju predstavnici Sveučilišta u Zagrebu koje čini jezgru visokog obrazovanja u RH.\n\nPrijedlog:\nObustaviti postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću te izraditi novi Prijedlog Pravilnika uz partnerski odnos sa zainteresiranim dionicima.","Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[4,"Sveučilište u Zagrebu Tekstilno-tehnološki fakultet","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Neprimjereno je da se ovako značajan pravilnik, koji bitno utječe na financiranje proračunskih korisnika (visokih učilišta, znanstvenih instituta i ostalih proračunskih korisnika iz nadležnosti MZO-a.) stavlja u savjetovanje neposredno prije izbora pri čemu je dan rok za savjetovanje od 8 dana (od čega su 3 dana neradna). Rasprava vezana uz ovako važan dokument trebala je biti otvorena za sve dionike na koje se odnosi uz dulji rok javne rasprave (u pravilu 30 dana). Svi dionici na koje se odnosi ovaj pravilnik trebali su biti obaviješteni putem maila da se provodi e-savjetovanje kako bi se omogućio transparentan postupak donošenja pravilnika.","Nije prihvaćen","Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima."]
[5,"Metalurški fakultet","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","MZO je u savjetovanje sa zainteresiranom javnošću 5. travnja 2024. uputilo ovaj prijedlog Pravilnika te je savjetovanje otvoreno do 13. travnja 2024. godine što je samo 8 kalendarskih dana uključujući vikende. \nSmatramo da se na neprikladan način, tijekom funkcioniranja „tehničke“ Vlade, donose odluke o ovako presudnim pitanjima koja dalekosežno i bitno utječu na financiranje, a time čitavu djelatnost javnih visokih učilišta.\nSukladno zakonodavnim okvirima predmetno savjetovanje je u suprotnosti s Kodeksom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/2009.) koji navodi da savjetovanje ne bi trebalo biti kraće od 15 dana i Zakonom o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) koji u članku 11., stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti dužna provesti savjetovanje s javnošću u pravilu u trajanju od 30 dana.\nPredloženi Pravilnik bitno utječe na financiranje u sustavu znanosti i visokog obrazovanja te zadire u samostalnost odlučivanja o raspodjeli i potrošnji sredstava sukladno situacijama u kojima se Ustanova nalazi. \nPredlaže se obustava postupka e-savjetovanja sa zainteresiranom javnošću te detaljna evaluacija i izrada Pravilnika sa svim relevantnim dionicima uz uvažavanje mišljenja fakulteta, javnih sveučilišta i MZO kao ravnopravnih partnera u donošenju pravnih akata.\nUjedno, prethodno potpisani Ugovori ne mogu biti usklađeni s ovim Pravilnikom zbog prethodno ugovorenih odredbi.","Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[6,"MARIJA TOMAS","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Savjetovanje o donošenju Pravilnika otvoreno je samo osam  dana od kojih ulaze tri neradna dana (vikendi) iz čega proizlazi da je savjetovanje otvoreno samo pet radnih dana.\nGlavna svrha savjetovanja i uključivanja svih sudionika jest prikupljanje informacija o njihovim interesima, stavovima, prijedlozima i interesima  u vezi s određenom javnom politikom.\nPrema Kodeksu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/2009.) rok ne bi trebao biti kraći od 15 dana od dana njihove objave na internetskoj stranici. Zakonom o pravu na pristup informacijama (NN broj 25/13, 85/15, 69/22) je predviđeno da su tijela javne vlasti dužna provesti savjetovanje s javnošću u pravilu u trajanju od 30 dana. \nDonošenje Pravilnika na ovakav način za posljedicu može imati dugoročne negativne i štetne posljedice za razvoj Fakulteta šumarstva i drvne tehnologije Sveučilišta u Zagrebu (FŠDT), jer utječe na financijsku samostalnost Fakulteta i ostvarenje strateških ciljeva njegovog razvoja. To se prvenstveno odnosi na podizanja infrastrukturne kvalitete potrebne za provođenje nastavnih planova i programa te znanstvenoistraživačke djelatnosti, a koji se u značajnoj mjeri financiraju iz vlastitih prihoda.\nFŠDT predlaže obustavu postupaka e- savjetovanja sa zainteresiranom javnošću za oba te uvažavanje mišljenja fakulteta, javnih sveučilišta i MZO kao ravnopravnih partnera u donošenju pravnih akata.","Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[7,"Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Opće primjedbe:\n1) Smatramo da je rok od 8 dana za javnu raspravu o predmetnom pravilniku neprimjereno kratak, pogotovo uzevši u obzir značaj i doseg ovoga pravilnika.\n2) Smatramo da u pravilnik treba ugraditi jasne referencije na druge zakonske akte koji definiraju odgovarajuće članke odnosno stavke ovoga pravilnika.","Nije prihvaćen","Radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan. U Prijedlogu Pravilnika jasno su ugrađene sve referencije na druge zakonske akte koji definiraju odgovarajuće članke odnosno stavke ovoga Prijedloga Pravilnika."]
[8,"Učiteljski fakultet Sveučilišta u Zagrebu","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Oba prijedloga Pravilnika zadiru suštinski u autonomiju javnog visokog obrazovanja, tj. u financijsku autonomiju koja je conditio sine qua non. \nZa detaljnu analizu moraju biti uključeni svi dionici, što u ovom slučaju nije slučaj, već je gotovo riječ  o jednostranom postupku MZO-a. Visoka učilišta podržavaju kontrolu korištenja namjenskih prihoda, ali na načelu odgovornosti i transparentnosti uvažavajući specifičnosti visokih učilišta i fakulteta. U navedenim prijedlozima Pravilnika MZO-a gotovo da se preuzima potpuno upravljanje i kontrola nad javnim sveučilištima. Štoviše, u vrijeme kad ulaganje u znanost i visoko obrazovanje prema udjelu BDP-a znatno zaostaju usporedo s članicama Europske unije, visoko obrazovanje u RH je lučonoša, pokretač i jamstvo razvoja. Zato nije opravdano zadirati ishriteno, nepripremljeno i jednostrano u zakonske i podzakonske akte najvažnijeg područja za sigurnost razvoja RH, a to je visoko obrazovanje.  Dokaz tome jest činjenica da savjetovane traje samo 5 radnih dana??\nDa je prijedlog Pravilnika štetan, pokazuje upozorenje Odbora ministara Vijeća Europe da je “financijska autonomija ključna pretpostavka za institucionalnu autonomiju“ jer bez financijske autonomije ne postoji autonomija sveučilišta.\nPrijedlog je da se oba pravilnika vrate na doradu na način da se formiraju stručna tijela svih dionika u procesu koja će konstruktivno, objektivno i progresivno donijeti prijedlog dokumenata za dobrobit visokog obrazovanja i znanosti Republike Hrvatske.","Nije prihvaćen","Autonomija sveučilišta utvrđena je člankom 4. stavak 4. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti kao institucionalni okvir čija je svrha zaštita akademskih prava i sloboda članova akademske zajednice te intelektualne neovisnosti sveučilišta od svakog političkog pritiska i ekonomske moći. Autonomija sveučilišta uključuje odgovornost prema društvenoj zajednici. Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja u cijelosti akceptira autonomiju sveučilišta te u okviru ograničenja postavljenih u Zakonu o proračunu, Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti daje visokim učilištima, znanstvenim institutima i drugim proračunskim korisnicima iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja slobodu raspolaganja namjenskim prihodima u okviru zakonskih ograničenja."]
[9,"JAKA MUSTAPIĆ","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Poštovani,\nMinistarstvo znanosti i obrazovanja (MZO) je u savjetovanje sa zainteresiranom javnošću 5. travnja 2024. godine uputilo Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti MZO-a i Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti MZO-a.\nPravilnici su u savjetovanje upućeni u petak u 9:00 sati navečer (putem e-pošte), a savjetovanja su otvorena do subote 13. travnja 2024. godine, tj. samo osam dana uključivši tri neradna dana. \nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/2009.) navodi da rok trajanja savjetovanja ne bi trebao biti kraći od 15 dana od dana objave nacrta na internetskoj stranici tijela nadležnog za izradu nacrta, kako bi zainteresirana javnost imala dovoljno vremena za proučavanje predmetnog nacrta i oblikovanje svoga mišljenja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članak 11., stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti dužna provesti savjetovanje s javnošću u pravilu u trajanju od 30 dana.\nUz navedeno pravni propisi o tako presudnim pitanjima koja bitno utječu na financiranje, a time i na čitavu djelatnost javnih visokih učilišta upućuju se u savjetovanje u predizborno vrijeme, tj. u vrijeme kada praktički djeluje tehnička Vlada.\nS postupkom izrade prijedloga pravilnika, sve do njihova upućivanja u savjetovanje s javnošću, nisu bili upoznati niti rektori javnih sveučilišta niti dekani sastavnica.\nSmatramo da su ovi prijedlozi pravilnika nekvalitetni, a time i štetni za sustav javnog visokog obrazovanja u RH te da se intervencijama i poboljšanjima ne mogu unaprijediti i dovesti na prihvatljivu razinu kvalitete. U osnovi, kroz njih se očituje zadiranje MZO-a u autonomiju javnih sveučilišta te se nastavlja donošenje zakonskih i podzakonski akata koji su u mnogim dijelovima nerazumljivi i neprovedivi.\nMišljenja smo da bi MZO i javna sveučilišta u RH trebali djelovati kroz partnerski odnos u kojem svaki partner ima ravnopravan položaj i u kojem se uvažavaju mišljenja i stavovi partnera. Na žalost, u zadnjih je nekoliko godina MZO donosilo zakonske i podzakonske akte kojima se kontinuirano   i na različite načine nastojala umanjiti zajamčena sveučilišna autonomija javnih visokih učilišta, prvenstveno Sveučilišta u Zagrebu. \nSlijedom navedenog predlažemo da se zaustavi postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću o oba prijedloga pravilnika te oformiti povjerenstvo u kojem će participirati predstavnici najvažnijih dionika na koje se odnose prijedlozi pravilnika ili da se žurno pokrene postupak izmjena i dopuna Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama i Zakona o visokom obrazovanju i znanosti  te njima riješe pitanja načina korištenja namjenskih prihoda, odnosno nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda javnih sveučilišta. \nS poštovanjem,\nprof. dr. sc. Klaudio Pap\nSveučilište u Zagrebu Grafički fakultet,\ndekan","Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[10,"Rudarsko-geološko-naftni fakultet","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Na poveznici MZO-a https://mzo.gov.hr/pristup-informacijama/savjeto\nvanja-sa-zainteresiranom-javnoscu/105  nalazi se Plan savjetovanja s javnošću za 2024. godinu koji sadrži naziv propisa, općeg akta ili dokumenta za koji se provodi savjetovanje, očekivano vrijeme njegova donošenja ili usvajanja, okvirno vrijeme provedbe internetskog savjetovanja te druge predviđene načine na koje se namjerava provesti savjetovanje.\n\nU spomenutom Planu, ovo savjetovanje nije planirano. \nTakođer je na webu MZO obavijest o savjetovanju objavljena tek 9.4. 2024. (3 dana nakon objave na e-savjetovanju) tako da je za savjetovanje ostalo samo 5 dana svima koji prate web objave.\n\nMišljenja smo da je neprikladno i nedopustivo da se pravni propisi o tako presudnim pitanjima koja dalekosežno i bitno utječu na financiranje fakulteta upućuju u savjetovanje u tako kratkom vremenu.\nIz kojeg razloga je ovaj Pravilnik na savjetovanju samo 8, tj. 5 dana? \n\nNadalje: \nPredmetna savjetovanja se provode suprotno: 1. Kodeksu savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/2009.) (dalje: Kodeks) i 2. Zakonu o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) (dalje: Zakon).\nKodeks u pogledu roka, čl. 5. toč. 3.  ističe da isti ne bi trebao biti kraći od 15 dana od dana objave nacrta na internetskoj stranici tijela nadležnog za izradu nacrta, kako bi zainteresirana javnost imala dovoljno vremena za proučavanje predmetnog nacrta i oblikovanje svoga mišljenja.\nOvu obvezu dodatno razrađuje Zakon koji u članak 11., stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti dužna provesti savjetovanje s javnošću u pravilu u trajanju od 30 dana. \n\nPrijedlog:\n1. Zaustaviti postupak savjetovanja u ovakvom obliku.\n2. Predloženi Pravilnik donijeti na način i u proceduri koja omogućava široku i sadržajnu raspravu.","Nije prihvaćen","Kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11., stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan."]
[11,"DRAGAN BAGIĆ","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Pravilnik se donosi temeljem Zakona o plaćama u držanoj službi i javnim službama a regulira pitanja koja nemaju nikakve veze s tim zakonom! Pravilnik u mnogome ulazi u domenu pravilnika koji bi trebali proizilaziti iz Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, što ne može biti prihvatljivo. Naime, Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti je propisano donošenje pravilnika koji već reguliraju neka od ovih pitanja, a poglavito onaj koji regulira programsko pregovaranje i programske ugovore. U tom dijelu postoji redundancija i preklapanje između pravilnika koji proizilaze iz različitih zakona, što nikako ne može biti logično i prihvatljivo u uređenom pravnom sustavu. \nNadalje, treba istaknuti da ovaj pravilnik je suvišan u mnogim elementima za sustav znanosti i visokog obrazovanja s obzirom na sustav programskog financiranja. Ako se želi uvesti sustav programskog financiranja u svojoj punoj logici, onda se njima zapravo detaljno i konkretno reguliraju sva pitanja vezana uz korištenje namjenskih prihoda. Nikakav pravilnik nije potreban nakon što ustanova ima potpisan programski ugovor koji detaljno regulira iznose namjenskih sredstava iz proračuna te njihovu konkretnu namjenu. \nIz ovog se vidi da se izgubila iz vida cjelina reformski akivnosti Vlade te da je Zakon o plaćama u državnoj službi i javnim službana donesen, u odnosu na sustav znanosti i visokog obrazovanja, ne uzimajući u obzir niz specifičnosti sustava te posebne sektorske propise.\nOd donošenja pravilnika u ovom obliku i ovom opsegu treba odustati te treba krenuti ispočetka. Ako se ovaj pravilik veće treba donijeti, onda on mora biti fokusiran ISKLJUČIVO na pitanja uvećanja plaća zaposlenika iz namjenskih prihoda. U tom slučaju prethodno treba provesti konzultacije sa reprezentativnim sindikatom jer se radi o interesnom pitanju.","Nije prihvaćen","\"Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima.\""]
[12,"BLAŽENKA DIVJAK","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA","Neprimjerno je da se ovako značajan pravilnik, koji suštinski utječe na financiranje proračunskih korisnika (visokih učilišta, instituta itd.), a se odnosi i na državni proračun, stavlja u savjetovanje neposredno prije izbora tj. kada je ministar zapravo \"tehnički ministar\", a i cijela Vlada \"tehnička Vlada\". Dodatno, rok za savjetovanje od 8 dana (koji je već obuhvatio vikend) je iznimno kratak za suštinsku raspravu o ovako zahtjevnoj temi. Takva rasprava trebala bi biti otvorena na fakultetskim vijećima, senatima, sveučilišnim vijećima i drugim relevantnim tijelima. Ovako se pravilnik donosi u proceduri koja ne osigurava savjetovanje s dionicima.","Nije prihvaćen","Naglašavamo kako je Prijedlog Pravilnika o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja provedbeni propis koji se donosi na temelju članka 52. Zakona o sustavu državne uprave (NN, broj 66/19) te članka 48. stavka 3. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN, broj 155/23.). Članak 48. stavak 2. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisuje da su nadležni čelnici tijela državne uprave i javnih službi odnosno nadležnih tijela u javnim službama sukladno propisima i statutima dužni danom prestanka važenja propisa iz članaka 52. i 53. ovoga Zakona staviti izvan snage sve odluke i druge opće akte odnosno pojedine odredbe odluka i drugih općih akata na temelju kojih se isplaćuje plaća odnosno dodaci na plaću te novčane nagrade za radne rezultate i uspješnost u radu. Stavak 3. istoga članka propisuje da iznimno od stavka 2. ovoga članka, odluke i drugi opći akti ustanova kojima se utvrđuje korištenje vlastitih i namjenskih prihoda za isplatu plaća i dodataka na plaću ostaju na snazi do donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna, a najduže do 31. prosinca 2025. Time je Zakonom o plaćama u državnoj službi i javnim službama propisana obveza donošenja provedbenog propisa nadležnog ministra o mjerilima i načinu korištenja vlastitih i namjenskih prihoda u skladu s posebnim zakonom i zakonom kojim se uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje državnog proračuna. Kako je sukladno članku 119. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti ministarstva znanosti i obrazovanja ministar dužan donijeti u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, radi sveobuhvatnoga uređenja trošenja namjenskih i vlastitih prihoda te nenamjenskih donacija proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja Pravilnik o mjerilima i načinu korištenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja se donosi istovremeno s Pravilnikom o mjerilima i načinu korištenja nenamjenskih donacija i vlastitih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja.\nKodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09.) navodi da je poželjno da rok za očitovanja zainteresirane javnosti ne bude kraći od 15 dana od dana objave nacrta savjetovanja, a Zakon o pravu na pristup informacijama (NN 25/2013., 85/2015. i 69/2022.) u članku 11. stavak 3. propisuje da su tijela javne vlasti „u pravilu“ dužna provesti savjetovanje s javnošću u trajanju od 30 dana. Ove odredbe nemaju kategoričku, već instruktivnu prirodu te radi opsega samoga Prijedloga Pravilnika, a koji sadrži ukupno 9 članka te radi nužnosti uređivanja ovoga područja s ciljem nesmetanoga funkcioniranja visokih učilišta, znanstvenih instituta te drugih proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja procijenjeno  je kako je rok za javno savjetovanje u trajanju 8 dana dostatan.\nUjedno, naglašavamo kako je donositelj ovoga propisa, kao podzakonskog propisa, ograničen okvirima postavljenim u Zakonu o proračunu (NN, br., 144/21.), Zakonu o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/23,) te Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.), koji postavljaju temeljna pravila trošenja namjenskih prihoda proračunskih korisnika iz nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja, slijedom čega je sloboda propisivanja donositelja značajno limitirana zakonskim okvirima."]
[13,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Namjenski prihodi javnoga visokog učilišta odnosno javnoga znanstvenog instituta,\nČlanak 3.","Nije jasno zašto su ovdje svrstani prihodi od projekata? Koja je to vrsta projekata? Za tržište, ili od državnih institucija, javnih ustanova, jedinica lokalne samouprave? Dakle, jesu li to prihodi iz javnih izvora ili prihodi sa tržišta? Zašto bi ti prihodi bili namjenski? Tko ili kako određuje namjenu tih prihoda? Prihodi od projekata za tržište pripadaju vlastitim prihodima.","Nije prihvaćen","Da su prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata namjenski prihodi visokog učilišta i znanstvenog instituta, koji proizlaze iz obavljanja osnovne djelatnosti te s njome povezanih djelatnosti visokog učilišta i znanstvenog instituta propisano je člankom 96. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te Prijedlog Pravilnika sadržajno ne može mijenjati ovu zakonsku odredbu."]
[14,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Namjenski prihodi javnoga visokog učilišta odnosno javnoga znanstvenog instituta,\nČlanak 3.","Unutar akademske zajednice naziv \"stručni projekti\" je ustaljen naziv za obavljanje poslova na tržištu kojima se stječu vlastiti prihodi u skladu s odredbama Zakona o proračunu pa predlažemo, ovisno o tome što je pod tim nazivom u ovoj odredbi Prijedloga mišljeno, pojasniti ili koristiti drugi naziv za to na što se misli kako ne bi bilo konfuzije u klasifikaciji prihoda.","Nije prihvaćen","Da su prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata namjenski prihodi visokog učilišta i znanstvenog instituta, koji proizlaze iz obavljanja osnovne djelatnosti te s njome povezanih djelatnosti visokog učilišta i znanstvenog instituta propisano je člankom 96. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te Prijedlog Pravilnika sadržajno ne može mijenjati ovu zakonsku odredbu."]
[15,"Institut Ruđer Bošković","Namjenski prihodi javnoga visokog učilišta odnosno javnoga znanstvenog instituta,\nČlanak 3.","Iz odredbe članka 3. nije jasno što se podrazumijeva pod stručnim projektima (na koje se ne primjenjuje Pravilnik o korištenju vlastitih prihoda) i nije regulirano po kojem ključu bi se raspodijelila i trošila sredstva ostvarena takvim projektima.","Nije prihvaćen","Da su prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata namjenski prihodi visokog učilišta i znanstvenog instituta, koji proizlaze iz obavljanja osnovne djelatnosti te s njome povezanih djelatnosti visokog učilišta i znanstvenog instituta propisano je člankom 96. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti te Prijedlog pravilnika sadržajno ne može mijenjati ovu zakonsku odredbu."]
[16,"DRAGAN BAGIĆ","Namjenski prihodi javnoga visokog učilišta odnosno javnoga znanstvenog instituta,\nČlanak 3.","Neprimjereno je da Ministar pravilnikom regulira način trošenja sredstava sveučilišnih i ostalih zaklada! Same zaklade vlastitim aktima reguliraju navedena pitanja te imaju pravo autonomije na uređivanje tih pitanja, na što država kao takva, a onda niti resorsni ministar ne mogu i ne smiju imati utjecaj. Apsurdno je da autonomno sveuzčilište osnuje zakladu, privatne osobe u nju uplaćuju sredstva, a da onda država regulira način trošnja sredstava. Još je apsurdnije da ministar pokušava regulirati način raspolaganja sredstvima koja bi donacijama sveučilištim dodijelile privatne zaklade. \nNadalje, neprimjereno je da se ovdje posebno regulira način raspočaganja sredstvima europskih strukturnih fondova te drugih programa Europske unije, kada se ta pitanjua reguliraju aktima tih fondova te ugovorima o dodjeli sredstava. Što će se dogodiliti ako bi ovaj pravilnik došao u koliziju sa navedenim aktima i ugovorom o dodjeli sredstava? \nIako se Hrvatska zaklada za znanost financira iz državnog proračuna, ona također autonomno raspodjeluje sredstva i određuje pravila njihovog korištenja. Namjena tih sredstava se uređuje ugovorom o financiranju projekata, pa ju je potrebno uređivanjem ovim pravilnikom.\nDakle, doseg ovog pravilnika je posve nepotrebno proširen na pitanja na koja ne bi smio biti proširen.","Nije prihvaćen","Prijedlog Pravilnika u cijelosti uvažava okolnost da se sredstva Hrvatske zaklade za znanost, sveučilišnih i ostalih zaklada, sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova te drugih fondova i programa Europske unije, prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata te prihodi od fondova, namjenskih donacija i drugih odgovarajućih izvora financiranja obrazovne, znanstvene i umjetničke djelatnosti koriste u skladu s pravilima projekta odnosno namjenom na temelju koje su ostvareni te ovo ničim ne dovodi u pitanje. Takvo tumačenje jasno proizlazi iz formulacija sadržanih u ovom Prijedlogu Pravilnika."]
[17,"Institut Ruđer Bošković","PRAVILNIK O MJERILIMA I NAČINU KORIŠTENJA NAMJENSKIH PRIHODA PRORAČUNSKIH KORISNIKA IZ NADLEŽNOSTI MINISTARSTVA ZNANOSTI I OBRAZOVANJA,\nKorištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta","Predlažemo radi jasnoće dodati odredbu da se ostali prihodi iz  stavka 3. (sredstva Hrvatske zaklade za znanost, sveučilišnih i ostalih zaklada, sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova te drugih fondova i programa Europske unije, prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata te prihodi od fondova, namjenskih donacija i drugih odgovarajućih izvora financiranja obrazovne, znanstvene i umjetničke djelatnosti) koriste u skladu s pravilima projekta odnosno namjenom na temelju koje su ostvareni.","Nije prihvaćen","Prijedlog Pravilnika u cijelosti uvažava okolnost da se sredstva Hrvatske zaklade za znanost, sveučilišnih i ostalih zaklada, sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova te drugih fondova i programa Europske unije, prihodi ostvareni od znanstvenih, umjetničkih i stručnih projekata te prihodi od fondova, namjenskih donacija i drugih odgovarajućih izvora financiranja obrazovne, znanstvene i umjetničke djelatnosti koriste u skladu s pravilima projekta odnosno namjenom na temelju koje su ostvareni te ovo ničim ne dovodi u pitanje. Takvo tumačenje jasno proizlazi iz formulacija sadržanih u ovom Prijedlogu Pravilnika."]
[18,"Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","U s. 4. nije jasno zašto su alineja 2 i 3 razdvojene, odnosno ponovljene? A još je manje jasno što je to izravno ili neizravno sudjelovanje u realizaciji aktivnosti? To je potrebno definirati.  \n\nU st. 6 nije jasno što se misli. Ovo iščitavamo na način da se isplaćuje naknada za rad koji nije predviđen ugovorom o radu ili sistematizacijom („uz poslove…“). Ako je tako onda ili taj rad nije predviđen, a to znači niti dopušten ili ako je dopušten onda je to prekovremeni rad i tako ga treba tretirati. Možda je moguće takav rad platiti i kao drugi dohodak, pri čemu bi onda navedeno trebalo regulirati  i izmjenama drugih propisa. \nNačin plaćanja rada na ostvarenju namjenskih prihoda je složeno pitanje i nije primjereno ovom Pravilniku. Sugeriramo da Pravilnik uputi na Kolektivni ugovor kojem je to svrha.\n\nNije jasno što je u st. 7 drugačije u odnosu na stavak 6. Ovo iščitavamo na način da se isplaćuje naknada za rad koji je predviđen ugovorom o radu ili sistematizacijom („poslova iz…“). Ako je tako onda je taj rad predviđen, i dopušten, ali tada može biti ili prekovremeni rad, ili nagrada ili dodatak za povećani intenzitet rada, ali ovaj pravilnik se ne može upuštati u te kriterije i način plaćanja rada pa Pravilnik i ovdje treba uputiti na Kolektivni ugovor kojem je to svrha.\nUmjesto mjesečnog, primjerenije je te je lakše postupanje prilagoditi godišnjem ograničenju uvećanja plaće.\n\nPotrebno je decidirano i zasebno napisati da se prihodi iz školarina mogu koristiti samo za unapređenje djelatnosti te za plaćanje onog uvećanog rada u nastavi kojim se ostvaruje prihod od školarine, a prema kriterijima iz Kolektivnog ugovora.","Nije prihvaćen","Prijedlog Pravilnika predviđa mogućnost plaćanja rada zaposlenika u cijelosti ili uvećanja plaće zaposlenicima koji sudjeluju u realizaciji aktivnosti koje doprinose unaprijeđenju djelatnosti visokog obrazovanja, znanstvene ili umjetničke djelatnosti, kako onima koji sudjeluju izravno u realizaciji ovih aktivnosti te im se stoga iz ovih namjenskih sredstava plaća rad, tako i onih koji izravno ili neizravno sudjeluju u realizaciji ovih aktivnosti te im se iz ovih sredstava može uvećati plaća."]
[19,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","Čl. 4., st. 3. \nS obzirom da je pod unaprjeđenjem djelatnosti navedeno i izvođenje studija koji se financiraju iz općih prihoda državnog proračuna, nije jasna distinkcija između financiranja temeljne djelatnosti.  \n\nČl. 4., st. 5. Pod materijalne rashode predlažemo dodati održavanje i režijske troškove. \n\nČl. 4., st. 9. Umjesto \"periodika\" predlažemo \"stručna literatura\".","Nije prihvaćen","Namjenskim prihodima, sukladno Prijedlogu Pravilnika, može se financirati unaprijeđenje djelatnosti visokog obrazovanja i to unaprijeđenje izvođeanja svih studija koji imaju dopusnicu. Materijalni rashodi prema računskom planu uključuju i održavanje i režijske troškove. Navedeni pojmovi \"knjige i periodika\" odnose se između ostaloga i na stručnu literaturu te ih tako treba i tumačiti."]
[20,"Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","Članak 4., stavak 2.\nPotrebno je preciznije definirati u kojem se razdoblju treba zadovoljiti uvjet od najmanje 15% iznosa prihoda ostvarenih od školarina studenata i drugih naknada polaznika obrazovnih program  utrošenih u svrhu podmirivanja materijalnih rashoda te rashoda za nabavu nefinancijske imovine. Naime, ulaganja u nefinancijsku imovinu su uglavnom dugoročna ulaganja i obično se ne radi o kontinuiranom ulaganju te je ovaj uvjet teško ostvariv u razdoblju kraćem od godinu dana.  \n\nČlanak 4., stavak 3.\nSmatramo da je skup aktivnosti unutar ovoga članka potrebno proširiti s internim, institucionalnim projektima visokoga učilišta s ciljem ostvarenja strateških ciljeva, što je uostalom i predviđeno Uredbom o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj (NN 78/2023).","Nije prihvaćen","Uvjet od najmanje 15% iznosa prihoda ostvarenih od školarina studenata i drugih naknada polaznika obrazovnih program  utrošenih u svrhu podmirivanja materijalnih rashoda te rashoda za nabavu nefinancijske imovine potrebno je ostvariti u skladu s financijskim planom visokog učilišta i znanstvenog instituta. Neutrošeni namjenski prihodi, sukladno Zakonu o proračunu, mogu se prenositi na korištenje u naredno proračunsko razdoblje. Donositelj propisa akceptira okolnost kako su ulaganja u nefinancijsku imovinu dugoročna ulaganja te uvažava činjenicu da se redovito obnavljaju prostor i oprema visokih učilišta, znanstvenih instituta i drugih proračunskih korisnika Ministarstva znanosti i obrazovanja.  \nInterni i institucionalni projekti visokoga učilišta s ciljem ostvarenja strateških ciljeva koji su predviđeni Uredbom o programskom financiranju javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta u Republici Hrvatskoj (NN 78/23) mogu biti podvedeni pod svaku aktivnost propisanu člankom 4. stavak 3. Prijedloga Pravilnika."]
[21,"Rudarsko-geološko-naftni fakultet","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","Članak 4. stavak 7.\nOva odredba je nepoticajna za obavljanje suradnje. Neka vanjska suradnja ima puno troškova (nabava opreme, putni troškovi, …). Neka nema i prihodi se troše za rad djelatnika. Ako se iznos ograniči na 30 % od mjesečne osnovice onda se značajno smanjuje poticaj za rad na suradnji.\nAko su neka sredstva zarađena na projektima Ministarstvo nema pravo ograničavati koliki se iznos smije isplatiti kao naknada za navedeni rad.\nSredstva zarađena na projektima proizlaze iz truda i zalaganja profesora koji su značajne količine vremena (godine) utrošile na stjecanje određenih kompetencija i znanja koje sada mogu ponuditi tržištu. Te poslove ugovaraju i izvode samostalno sa partnerima. \nOvakav način propisivanja koliko vrijedi nečiji rad direktno vodi u smanjenje rada na projektima.","Nije prihvaćen","Ograničenje od 30% mjesečne osnovne bruto plaće zaposlenika odnosi se jedino na osobe iz članka 4. stavak 4. alineja 3. Prijedloga Pravilnika, dok plaćanje rada prema stavku 6. istoga članka ne ograničava naknadu za rad zaposlenika."]
[22,"BLAŽENKA DIVJAK","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","Potpuno je nejasno kako ovaj pravilnik, koji se donosi na temelju Zakona o plaćama u državnim i javnim službama, regulira namjenske prihode, tako da se uvode kategorije rashoda koje uključuju i rashode koji nemaju veze s plaćama. \nPri tome se pojedini rasponi trošenja (npr. 15% u stavku 2), određuju \"odokativno\" i nisu utemeljeni ni na kakvim stvarnim analizama i potrebama. \nPosebni je problem neusklađenost s pravilima trošenja na projektima koje financira EU (npr. Obzor, Erasmus) s ovim odredbama o trošenju. Naime, institucije su već preuzele obaveze na projektima i potpisale ugovore, koji ne moraju zadovoljavati pravila koja se ovdje proizvoljno određuju. \nDodatno, u stavku (7) postavlja se ograničenje od 30% na mjesečnu plaću zaposlenika. Za one koji imaju više znanstvenih i stručnih projekata, koji donose bitne materijalne i razvojne koristi instituciju, ovakva odredba ima destimulirajući učinak. Posebni je problem ako se ovo ograničenje odnosi na mjesečnu plaću, jer se kod nekih projekata obračuni i isplate rade na kvartalnoj, polugodišnjoj, pa čak i godišnjoj razini. \nNadalje, čak i ako zanemarimo može li se ovakav pravilnik donijeti na temelju spomenutog zakona, ovakav široki obuhvat i nerazumijevanje specifičnosti pojedinih kategorija namjenskih prihoda, dovodi do velikih nelogičnosti, pa čak i nezakonitosti, u predviđenom trošenju. Primjerice, u stavku (3) se omogućuje da studenti preko školarina financiraju znanstveni rad na visokim učilištima i institutima, međunarodnu znanstvenu mobilnost zaposlenika, pa čak i programe cjeloživotnog obrazovanja za neke druge polaznike, a tu su mogući i dodaci na plaću dekana, prodekana, rektora i prorektora koji provode \"funkcionalnu integraciju\". Bit će zanimljivo vidjeti kako će se to objasniti studentima koji plaćaju školarinu. \nDodatno, u stavku (7) postavlja se ograničenje od 30% na mjesečnu plaću zaposlenika. Za one koji imaju više znanstvenih i stručnih projekata, koji donose bitne materijalne i razvojne koristi instituciju, ovakva odredba ima destimulirajući učinak. Posebni je problem ako se ovo ograničenje odnosi na mjesečnu plaću, jer se kod nekih projekata obračuni i isplate rade na kvartalnoj, polugodišnjoj, pa čak i godišnjoj razini.","Nije prihvaćen","Prijedlog Pravilnika uvažava dodatno vrednovanje rada zaposlenika visokih učilišta, znanstvenih instituta i drugih proračunskih korisnika Ministarstva znanosti i obrazovanja uz vođenje računa o ulaganjima u nefinancijsku imovinu i unaprjeđenje djelatnosti visokih učilišta, znanstvenih instituta i drugih proračunskih korisnika Ministarstva znanosti i obrazovanja. Prijedlog Pravilnika u čl.4 .st.1. omogućava korištenje namjenskih prihoda za podmirenje rashoda za namjene na temelju kojih su ovi prihodi ostvareni u kojem dijelu nema drugih ograničenja."]
[23,"DRAGAN BAGIĆ","Korištenje namjenskih prihoda javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta,\nČlanak 4.","S obzirom da se pravilnik donosi temeljem Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama, a ne temeljem Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (sudeći prema preambuli), ovaj članak sadrži odrebe koje nikako ne mogu biti dio ovog pravinika. Naime, Zakon o plaćama u državnoj službi i javnim službama, pa posljedično i na njemu utemeljeni pravilnici ne mogu zadirati u materiju koja se uređuje Zakonom o visokom obrazovanju i znanosti, i pravilnici koji proizilaze iz njega! Ovaj pravilnik drfiniran na ovakav način zapravo ujedno ima i ulogu pravilnika o programskim ugovorima a koji se donosi prema Zakono u visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti. Što ako bi došlo do kolizije između dva navedena pravilnika, donosena po dva različita Zakona. \nUzimajući u obzir osjetljivost materije uređenja financijske autonomije sveučilišta, a s obzirom na ustavne odredbe o autonomiji sveučilišta, posve je neprihvatljivo širenje dosega pravilnika koji se donosi po Zakono o plaćama u državnoj službi i javnim službama na pitanja koja ne mogu imati nikakve veze s tim zakonom. Dakle, ovaj članak se može svesti samo na sadašnje stavke 6. i 7. dok sve ostalo treba izostaviti jer nije materija koja bi se smjela uopće regulirati ovim pravilnikom. \nNadalje, postavlja se pitanje s kojim pravom ministar ovim pravilnikom ograničava ukupan iznos dodataka na plaću na najvišpe 30% po svim osnovama, odnosno svim vrstana neizravnih prihoda. Moguće je da isti zaposlenik ostvaruje pravo na dodatak po više osnova, primjerece po osnovi uvećanog opterećenja i po osnovi rada na dva različita projekta financiranja iz međunarodnih financijskih instrumenata. Zašto bi se osoba koja ostavruje takva prava, a sukladno odgovarajućim ugovorima o dodjeli sredstava, morala odreći u nekom periodu dodatnih sredstava? Navedeno je neprihvatlivo, nelogično i demotivirajuće za najsposobnije i najaktivnije u sustavu. Nadalje, ograničenje uvećanja plaća od 30% mjesečno ima i praktične implikacije. Često uvćanja plaća nije moguće isplaćivati ravnomjerno svaki mjesec zbog upravljanja financijskim tokom, zbog čega se u pojedinim mjesecima zaposlenikz ne mogu izvršiti isplate nikakvih uvećanje iako je stekao pravo, dok bi se u drugim mjesecima to moće nadoknaditi većim isplatama uvećanja (iznad 30%). Dakle, navedeno ograničenje je neživotno i nije utemeljeno na stvarnim situacijama i praksama.","Nije prihvaćen","Ograničenje od 30% mjesečne osnovne bruto plaće zaposlenika odnosi se jedino na osobe iz članka 4. stavak 4. alineja 3. Prijedloga Pravilnika, dok plaćanje rada prema stavku 6. istoga članka ne ograničava naknadu za rad zaposlenika."]
[24,"BLAŽENKA DIVJAK","Namjenski prihodi ostalih korisnika,\nČlanak 5.","Nakon što se rashodi za visoka učilišta i institute reguliraju do u tančine, ovaj Članak 5 namjenske prihode drugih proračunskih korisnika proračuna agencija, centara i slično, uopće ne regulira. Tako da je pristup potpuno neujednačen.","Nije prihvaćen","Proračunski korisnici Ministarstva znanosti i obrazovanja koji nisu visoka učilišta i znanstveni instituti zakonski su ograničeni u trošenju namjenskih prihoda te je Prijedlogom Pravilnika, a sukladno zakonskim ograničenjima, specifično propisana namjena trošenja namjenskih prihoda ovih korisnika."]
[25,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Korištenje namjenskih prihoda ostalih korisnika,\nČlanak 6.","Čl. 6., st. 6. Predlažemo kao maksimalno uvećanje plaće odrediti 40%.","Nije prihvaćen","Predlagatelj smatra kako je uvećanje plaće osobama iz članka 4. stavak 4. alineja 3. Prijedloga Pravilnika u iznosu od 30% dostatno, s obzirom da se ono ne odnosi na plaćanje rada zaposlenika iz stavka 6. istoga članka."]
[26,"BLAŽENKA DIVJAK","Opći akt o korištenju namjenskih prihoda,\nČlanak 7.","Nije jasno zašto bi Ministarstvo izdavalo prethodnu suglasnost na takve pravilnike. Koja je onda uloga drugih tijela na visokim učilištima i institutima? Na primjer, Sveučilišnog vijeća, koje prema Članku 11 Zakona o visokom obrazovanju i znanosti nadzire rad sveučilišta, a prema Članku 15 istoga zakona, brine se o zakonitosti rada javnog sveučilišta, racionalnoj uporabi materijalnih i kadrovskih resursa.","Nije prihvaćen","Odredbama članka 104. i 105. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/22.) propisano je kako Ministarstvo nadzire primjenu odredaba Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti  i propisa donesenih na temelju njega ako drugim propisom nije određeno da nadzor obavlja drugo tijelo državne uprave. Nadalje, odredbama članka 64. do 68. Zakona o ustanovama (NN, br. 76/03, 29/97, 47/99, 35/08, 127/19 i 151/22) propisan je nadzor nad zakonitošću rada te nadzor nad zakonitošću općih akata ustanove. Nadalje propisana je i ovlast nadzora nad financijskim poslovanjem ustanove a obavlja ga tijelo državne uprave ili pravna osoba koja za to ima javnu ovlast."]
[27,"DRAGAN BAGIĆ","Opći akt o korištenju namjenskih prihoda,\nČlanak 7.","Koja je pravna osnova zahtjeva da Ministar daje suglasnost na ove pravilnike?","Nije prihvaćen","Odredbama članka 104. i 105. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, br. 119/2022) propisano je kako Ministarstvo nadzire primjenu odredaba Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti  i propisa donesenih na temelju njega ako drugim propisom nije određeno da nadzor obavlja drugo tijelo državne uprave. Nadalje, odredbama članka 64. do 68. Zakona o ustanovama (NN, br. 76/03, 29/97, 47/99, 35/08, 127/19 i 151/22) propisan je nadzor nad zakonitošću rada te nadzor nad zakonitošću općih akata ustanove. Nadalje propisana je i ovlast nadzora nad financijskim poslovanjem ustanove a obavlja ga tijelo državne uprave ili pravna osoba koja za to ima javnu ovlast."]
[28,"Sveučilište u Zagrebu Prirodoslovno-matematički fakultet","Izvješćivanje o korištenju namjenskih prihoda,\nČlanak 8.","Predlažemo količinu odnosno učestalost izvještaja optimizirati određivanjem obveze godišnjeg izvještavanja u svim slučajevima.","Nije prihvaćen","Navedeno je propisano Zakonom o proračunu i Zakonom o izvršavanju državnog proračuna za 2024. godinu te se redovito i danas tako provodi."]
[29,"Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu","Izvješćivanje o korištenju namjenskih prihoda,\nČlanak 8.","Članak 8.\nSmatramo da polugodišnje i godišnje izvješćivanje  o ostvarenju i korištenju namjenskih prihoda predstavlja nepotrebno uvođenje dodatnog opterećenja na administrativne službe i da se potrebna razina nadzora ostvarenja i korištenja namjenskih prihoda može ostvariti putem godišnjih izvješća.","Nije prihvaćen","Navedeno je propisano Zakonom o proračunu i Zakonom o izvršavanju državnog proračuna za 2024. godinu te se redovito i danas tako provodi."]
[30,"DRAGAN BAGIĆ","Izvješćivanje o korištenju namjenskih prihoda,\nČlanak 8.","Zahtjev za dostavljanjem mjesečnih izvještaja je pretjeran i stavlja pred institucije dodatne administrativne i računovodstvene poslove. Da li će resorsno Ministarstvo sukladno ovom pravilniku javnim visokim učilištima i javnim znanstvenim institutima odobriti dodatna radna mjesta u računovodstvu, kao posljedicu postavljanja ovog zahtjeva?","Nije prihvaćen","Navedeno je propisano Zakonom o proračunu i Zakonom o izvršavanju državnog proračuna za 2024. godinu te se redovito i danas tako provodi."]