{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":6,"n_cols":6,"rows_kept":6,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Odluci o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije GRAFIČKI TEHNIČAR TISKA / GRAFIČKA TEHNIČARKA TISKA u sektoru GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIOVIZUALNE TEHNOLOGIJE"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DARIJA ĆERDIĆ VUKUŠIĆ","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije GRAFIČKI TEHNIČAR TISKA / GRAFIČKA TEHNIČARKA TISKA u sektoru GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIOVIZUALNE TEHNOLOGIJE","Poštovani, \nukazala bih na pogrešku sadašnjeg prijedloga dotičnog strukovnog kurikuluma, a to je izostanak ishoda biologije iz skupine obveznih općeobrazovnih modula.\nIzostavljanje ishoda biologije, čiji su sadržaji vezani uz razvijanje odgovornosti za vlastito zdravlje i zdravlje zajednice, glavne rizične čimbenike koji narušavanju ljudsko zdravlje, rizično spolno ponašanje, problematiku ovisnosti te pružanje prve pomoći, smatram nedopustivim te dajem svoj prijedlog za unaprijeđenje strukture općeobrazovnih modula. \n\nSmatram da su navedene odgojno-obrazovne teme KLJUČNE za sve učenike i učenice srednjih škola. Zbog toga predlažem uključivanje OBAVEZNOG OPĆEOBRAZOVNOG MODULA pod nazivom \"Čovjek i zdravlje\" U SVE SEKTORE srednjih strukovnih škola (4.1 i 4.2 razine kvalifikacije), s opterećenjem od 4 CSVET bodova, i to u sklopu prvog razreda srednje škole, s odgojno-obrazovnim ishodima koji su već predviđeni kurikulumom, ali raspisani u izbornim/fakultativnim modulima pod nazivima \"Brinem o svom zdravlju\" i \"Spolnost\", svaki s opterećenjem od po 2 CSVET boda. \nVjerujem da samo uz edukaciju učenika/ca i razvijanjem svijesti o važnosti pravilne prehrane, problematici ovisnosti, razvijanjem brige o vlastitom zdravlju, znanju o pružanju prve pomoći i samopomoći odgojno-obrazovni sustav može ispuniti svoje ciljeve koji su, između ostalog, i razvoj zdravih i odgovornih građana koji će biti punopravni članovi našeg društva.\nU prilog modulu „Čovjek i zdravlje“ idu, nažalost, porazni rezultati GYTS istraživanja (Global Youth Tobacco Survey) u Hrvatskoj o uporabi duhana i duhanskih proizvoda kod mladeži u dobi od 13 do 15 godina koju ukazuju na sve veću upotrebu duhanskih proizvoda i njihove velike posljedice na adolescente; ESPAD istraživanje (Europsko istraživanje o pušenju, pijenju i uzimanju droga) u Hrvatskoj koju pokazuju zabrinjavajuće podatke o pijenju, pušenju i konzumaciji narkotika, posebice uživanju kanabisa među mladima; HBSC istraživanje (Health Behaviour in School-aged Children) u Hrvatskoj o  konzumaciji alkohola među djecom i mladima koje je u porasti, pogotovo među djevojčicama/djevojkama. \nNažalost, rezultati trećeg kruga CroCOSI istraživanja (Europska incijativa praćenja debljine u djece) pokazuju da u Hrvatskoj 36,1% djece ima prekomjernu tjelesnu masu ili debljinu, a problemi pretilosti se nastavljaju i u odrasloj dobi. Problemi koje debljina/pretilost(/nezdrava prehrana ostavljanju na zdravlje, ali i na zdravstvani sustav su mnogobrojni. \n\nTakođer, kako bi osvijestili učenike o važnosti stila života koji će pridonijeti smanjenju negativnog ljudskog utjecaja na okoliš, očuvanju bioraznolikosti i \"zelenom promišljanju\", temama koje danas prožimaju svaki aspekt osobnog i profesionalnog poslovnog života, te u cilju što kvalitetnijeg obrazovanja naših učenika predlažem uvrštavanje OPĆEOBRAZOVNOG MODULA \"Održivi razvoj\" s opterećenjem od 2 CSVET-a KAO OBAVEZNOG modula U SVE SEKTORE na razinama kvalifikacije 4.1 i 4.2. Težište ovog modula leži u odgojno-obrazovnim ishodima predmeta Biologije i predavao bi se modularno u višim razredima obrazovanja u sklopu strukovnog dijela kurikuluma. Smatram da jedino ulaganjem u edukaciju strukovnih učenika i učenica o temama “Utjecaj čovjeka na okoliš” i “Održivi razvoj” možemo stvarati održivo društvo i odgovorne buduće radnike i poslodavce, koji će pomoći da ova naša zemlja bude i ostane \"zelena\".\n\nU prilog uvođenju modula „Održivi razvoj“ kao obavezni je i Direktiva o korporativnom izvještavanju o održivosti (CSRD) u Europskoj uniji koja zahtjeva \nobjavljivanje redovitih izvješća o utjecaju na okoliš i društvo. U Hrvatskoj će to izvješće biti obavezno za  velika, srednja i mala poduzeća.\n\n\nOvaj prijedlog pismenim putem podržale su brojne institucije i udruge (čiji popis je na kraju) a dopisi potpore proslijeđeni su na adrese: MZO-a, ASOO-a i Hrvatski sabor - Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu.\n\nHrvatska liječnička komora\nHrvatska gospodarska komora\nHrvatski Crveni Križ\nHrvatski Crveni Križ Split\nHrvatski sabor Odbor za obitelj, mlade i sport\nHrvatski sabor Odbor za zaštitu prirode i okoliša\nHrvatsko biološko društvo\nHrvatsko društvo biologa u zdravstvu\nKBC Split - Klinika za dječje bolesti\nLiga za prevenciju ovisnosti\nMinistarstvo unutarnjih poslova - Ravnateljstvo policije\nNastavni zavod za javno zdravstvo Split\nNezavisni sindikat zaposlenih i srednjim školama Hrvatske\nPrirodoslovno-matematički fakultet Split\nPrirodoslovno-matematički fakultet Zagreb\nUdruga za prirodu, okoliš i održivi razvoj Sunce\nŽenska soba - SNEP program\n\nDarija Ćerdić Vukušić, prof.bio. i kem.","Djelomično prihvaćen","Djelomično se prihvaća.\nVaše stručne primjedbe bit će razmotrene u doradi strukovnog kurikula.\nZahvaljujemo na Vašem doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[2,"MARIJAN VUICA","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije GRAFIČKI TEHNIČAR TISKA / GRAFIČKA TEHNIČARKA TISKA u sektoru GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIOVIZUALNE TEHNOLOGIJE,\nIII. ","Primjedbe na strukovni kurikul za stjecanje kvalifikacije GRAFIČKI TEHNIČAR TISKA / GRAFIČKA TEHNIČARKA TISKA u sektoru GRAFIČKA TEHNOLOGIJA I AUDIOVIZUALNE TEHNOLOGIJE.\nBudući da se kurikul temelji se na ishodima učenja koji su izravno povezani s potrebama tržišta rada te će osigurati stjecanje kompetencija koje su tražene i primjenjive. Novi strukovni kurikul stavlja veći naglasak na učenje temeljeno na radu, čime se poboljšava praktična pripremljenost učenika za radno okruženje. \nU kurikulu nema tehnike dubokog tiska (bakrotisak) jedna od četiri osnovnih tehnika tiska pa ne vidim kako će učenici imati predznanja o toj tehnici kad dođu na praktičnu nastavu u proizvodne pogone bakrotiska. Ovo pišem jer smjer tiskara potreban je tržištu rada u firmi „Bakrotisak d.d.“ gdje učenici idu na praksu i usvajaju praktična znanja. U Hrvatskoj postoje dvije velike firme koje imaju potrebu za takvim znanjima koje se nalaze u Garešnici i Umagu. Inače da učenici ne uče tu tehniku barem u teoriji jer ne postoji u kurikulu nije mi baš jasno. Moj je prijedlog da dodate u kurikul tehniku dubokog tiska.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća. Bakrotisak je tehnika dubokog tiska vrlo skupa i specifična po tehničkoj izvedbi. Ova tehnika dubokog tiska obrađuje se kroz ishode učenja stručno teorijske- tehnologije zanimanja. Zbog visoke cijene izrade tiskovne forme i cijele tehnologije tiska ovu tehniku tiska sve više zamjenjuje flexotisak. Podatak koji govori tome u prilog je da u RH trenutno bakrotiskaru imamo samo u Umagu i Garešnici (provjereno s g. Majnarić - grafički fakultet). Specifičnost ove tehnike tiska bila je vrlo visoka kvaliteta otiska, što se nekada nije moglo postići niti jednom tehnikom tiska, a danas se to uspijeva.\nIz toga proizlazi da je teško planirati i predvidjeti kurikulumom praktičnu nastavu u realnom sektoru kao vanjsku praksu za učenike. Također niti jedna škola iz sektora grafičke tehnologije nije nikada posjedovala iz gore spomenutih razloga niti jedan bakrotisni tiskarski stroj. Bez obzira na gore navedeno radna skupina je suglasna uvesti modul Duboki tisak - bakrotisak u kurikulum i to na način da se smanji opterećenje CESVET bodova u modulu Visoki tisak - knjigotisak. Hvala Vam na doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[3,"ŽELJKA TRAVAŠ","2. SASTAVNICE STRUKOVNOG KURIKULA,\n2.1. POPIS OPĆEOBRAZOVNIH NASTAVNIH PREDMETA/MODULA","Poštovani,\nzar ne trebamo biti politički pismeni? Za funkcioniranje suvremenog političkog sustava i suvremenog gospodarskog sustava za kakve se je svojim Ustavom Republika Hrvatska odredila potrebna je demokratska politička kultura, a procesi putem kojih se takav tip političke kulture stvara i prenosi uče se. Uče se! Nastavni predmet Politika i gospodarstvo jedini je nastavni predmet tijekom srednjoškolskog obrazovanja koji cjelovito i sustavno omogućuje stjecanje političke i ekonomske pismenosti kao i osposobljenost za informirano i odgovorno građansko djelovanje i participiranje u svim aspektima civilnog društva. Ukidanjem obaveznog nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo u strukovnim školama, velik dio hrvatske mladeži (oko 70 % srednjoškolske populacije) ne samo da se dovodi u diskriminiranu  poziciju naspram gimnazijskih učenika koji će i dalje imati obavezan predmet, već se svjesno i namjerno tretiraju jedino kao buduća poslušna radna snaga koja se treba do maksimuma dati tržištu rada. Sve to upućuje na model modernoga ropstva i nije u skladu s ustavnom zaštitom ljudskih prava. Očita je intencija da budući radnici niti ne budu svjesni svojih prava, a kamoli snage, postupaka i procedura da se bore za svoja prava. Jer, to može samo politički opismenjeno stanovništvo.\nPolitika i gospodarstvo treba ostati obavezan nastavni predmet za sve učenike strukovnih škola. Tko, prema ustavu Republike hrvatske ima pravo sudjelovati u upravljanju određenom lokalnom zajednicom, nacionalnom pa i europskom? Teza na kojoj počiva reforma strukovnog obrazovanja da se učenici trebaju „…bolje pripremiti za tržište rada…“ odražava nedostatno znanje i razumijevanje glavnih aktera reforme o donošenju javnih politika u demokratskoj zajednici. I, što je najvažnije, govori o nerazumijevanju i/ili neuvažavanju činjenice da samo cjelovito obrazovanje omogućuje razvoj učenika u svjesnu, samostalnu i odgovornu osobu koja će razumjeti i kritički promišljati o svojemu položaju i ulozi u suvremenom svijetu te aktivno djelovati u društvenome, kulturnom, ekonomskom i političkom razvoju zajednice u kojoj živi.\nNasuprot otvorenih tehničkih, ekonomskih i tržišnih tendencija zanemarivanja i čak nijekanja temeljnih ljudskih vrijednosti i potreba, kako na lokalnom tako i na globalnom planu, nastavni predmet Politika i gospodarstvo kao dio društveno-humanističkog područja razvija idejne i promiče vrijednosne pretpostavke za zaštitu pojedinca i zajednice od svih suvremenih oblika negacije, nasilja, diskriminacije i ropstva.\nNama nastavnicima teško pada uskraćivanje mogućnosti da u razvoju i očuvanju demokracije ne možemo osobnim duhovnim naporom i znanjem osmišljavati političko opismenjavanje mlade generacije kako bi spremno  participirala u političkom životu svoje države. Demokracija se uči. Škola koja to ne bi uvažavala, učinila bi djecu i mlade sakatima, bezličnima i nesposobnima za humaniji i produktivniji život. Osim nacionalne svijesti i razvijanja osjećaja za domovinu, učenicima su potrebni i oni sadržaji koji otvaraju uvid u stanje ljudskih prava, političke kulture, izbornih političkih procesa, vladavine prava…\nNeophodno je da novi sustav strukovnog obrazovanja uspostavi ravnotežu općeobrazovne i strukovne kulture, a ne da bez dvoumljenja, u cijelosti eliminira predmet Politika i gospodarstvo unatoč znanstvenim istraživanjima potvrđene političke nepismenosti mladeži.\nO poduci mladih strukovnjaka i političkom opismenjavanju ovisit će njihova budućnost. Ustavom Republike Hrvatske zajamčeno demokratsko ustrojstvo države i stvaranje slobodnog demokratskog života njenih građana, općeg i njihovog osobnog dobra, nalaže da prokuristi reforme strukovnog obrazovanja u Republici Hrvatskoj još jednom promisle o jednostranoj, znanstveno neutemeljenoj odluci ukidanja nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje.\nPoložaj i sadržaj općeobrazovnog nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo nije predmet savjetovanja. U svim sektorima, pa tako i u navedenom, škole imaju autonomiju kroz kurikul škole prilagoditi i proširiti različite sadržaje kako bi dodatno obuhvatile i produbile ove važne teme prema specifičnim potrebama i interesima učenika. To omogućava fleksibilnost u pristupu i osigurava da se ostvarenje ishoda učenja ostvaruje na način koji je prilagođen učenicima za svakodnevni život, ali i relevantan za njihovu struku.\nHvala Vam na doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]