{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":8,"n_cols":6,"rows_kept":8,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Odluci o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU / TEHNIČARKA ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU u sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNARSTVO"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DIJANA BAUMKIRCHER","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU/ TEHNIČARKA ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU u sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNARSTVO","Poštovani,\nOdluka o donošenju kurikula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2. kao i Odluka o donošenju modula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2. u suprotnosti su s Nacionalnom razvojnom strategijom Republike Hrvatske do 2030. godine i Nacionalnim planom razvoja sustava obrazovanja do 2027. U Nacionalnome planu navodi se „U globaliziranom svijetu brzog tehnološkog razvoja, automatizacije i digitalizacije, u kombinaciji s novim gospodarskim scenarijima te društvenim izazovima kao što su klimatske promjene, krize uzrokovane izbijanjem bolesti (pandemije) te demografske promjene, nužno je da svi pojedinci imaju odgovarajuće kompetencije (znanja, vještine i oblikovana stajališta)“. Statusom općeobrazovnih predmeta u sustavu strukovnoga obrazovanja, posebice geografije, te se kompetencije ne mogu steći na razinama 4.1. i 4.2.\nZa stjecanje odgovarajućih kompetencija u svakome sektoru i u svakoj kvalifikaciji na razini 4.1. geografija kao općeobrazovni predmet mora biti zastupljena kurikulom koji je sastavni dio Odluke o donošenju kurikula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2.\nZa stjecanje odgovarajućih kompetencija u svakome sektoru i u svakoj kvalifikaciji na razini 4.2. geografija kao općeobrazovni predmet mora biti zastupljena kurikulom koji je sastavni dio Odluke o donošenju kurikula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2. i minimalno u jednome razredu odgovarajućim obveznim geografskim modulom.\nPrije donošenja Odluke o donošenju modula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2. sadržaj iste treba dopuniti za svaki sektor i kvalifikaciju na razini 4.2. odgovarajućim obveznim geografskim modulima. U sektoru elektrotehnika i računarstvo geografski moduli trebaju biti obvezni za sve kvalifikacije. Bez navedenoga Odluka o donošenju modula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama na razinama 4.1. i 4.2. nije cjelovita i ne omogućuje učenicima „razvijanje u osobe koje su kvalificirane za ulazak u svijet rada, nastavak obrazovanja te cjeloživotno učenje“ odnosno ostvarenje prvoga cilja iz Nacionalnog kurikuluma strukovnog obrazovanja.\nZastupljenost općeobrazovnih predmeta određena je Nacionalnim kurikulumom strukovnog obrazovanja, izrađenim prije 2018. godine. Koliko je taj dokument relevantan za generacije koje se pripremaju za tržište rada, nastavak obrazovanja i cjeloživotno učenje desetak godina nakon njegove izrade i donošenja? Stoga je nužno zaustaviti donošenje kurikula općeobrazovnih predmeta i modula općeobrazovnih predmeta u srednjim strukovnim školama te izraditi novi nacionalni dokument, relevantan za mlade u vremenu u kojem žive, obrazuju se i u kojem će raditi. U izradu novog nacionalnog dokumenta za strukovno obrazovanje ili reviziju postojećeg Nacionalnog kurikuluma strukovnog obrazovanja (NKSO) moraju biti uključeni predstavnici sveučilišta i nacionalnih strukovnih udruga. Bez doprinosa sveučilišta i strukovnih udruga u izradi/reviziji NKSO isti ne sadrži preduvjete za nastavak obrazovanja mladih koji završavaju srednje strukovne škole niti osigurava „osposobljavanje za cjeloživotno učenje, ponajprije radi lakšeg prilagođavanja nepredvidivoj budućnosti i brzim promjenama zbog globalizacije, promjena na tržištu rada te utjecaja informacijsko-komunikacijskih tehnologija, migracija, kao i različitih kriza i neočekivanih situacija“, temeljne zadaće odgoja i obrazovanja djece i mladih, navedenih u Nacionalnome planu razvoja sustava obrazovanja za razdoblje do 2027. godine","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Položaj općeobrazovnog predmeta Geografije nije predmet javnog savjetovanja. Naglašavamo da je strukovno obrazovanje prvenstveno usmjereno na stjecanje specifičnih stručnih vještina koje pripremaju učenike za tržište rada. Općeobrazovni moduli i kurikuli međupredmetnih tema pružaju temeljno i široko znanje koje je neophodno za cjelokupni razvoj učenika.  Važno je naglasiti da se prilikom izrade novih kurikula vodilo računa o tome da učenici nisu preopterećeni dodatnim sadržajima koji nisu izravno povezani s njihovim budućim profesionalnim ili obrazovnim potrebama. U svim obrazovnim sektorima vodilo se računa da kurikuli osiguraju sveobuhvatan obrazovni okvir koji balansira između stručnog i općeobrazovnog znanja, pripremajući učenike za cjeloživotno učenje i prilagodbu promjenama u društvu i na tržištu rada. U svim sektorima, pa tako i u navedenom, škole imaju autonomiju kurikulom škole prilagoditi i proširiti različite sadržaje kako bi dodatno obuhvatile i produbile ove važne teme prema specifičnim potrebama i interesima učenika. To omogućava fleksibilnost u pristupu i osigurava da se ostvarenje ishoda učenja ostvaruje na način koji je prilagođen učenicima za svakodnevni život, ali i relevantan za njihovu struku. Hvala Vam na doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[2,"DARIJA ĆERDIĆ VUKUŠIĆ","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU/ TEHNIČARKA ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU u sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNARSTVO","Poštovani, \nukazala bih na pogrešku sadašnjeg prijedloga dotičnog strukovnog kurikuluma, a to je izostanak ishoda biologije iz skupine obveznih općeobrazovnih modula.\nIzostavljanje ishoda biologije, čiji su sadržaji vezani uz razvijanje odgovornosti za vlastito zdravlje i zdravlje zajednice, glavne rizične čimbenike koji narušavanju ljudsko zdravlje, rizično spolno ponašanje, problematiku ovisnosti te pružanje prve pomoći, smatram nedopustivim te dajem svoj prijedlog za unaprijeđenje strukture općeobrazovnih modula. \n\nSmatram da su navedene odgojno-obrazovne teme KLJUČNE za sve učenike i učenice srednjih škola. Zbog toga predlažem uključivanje OBAVEZNOG OPĆEOBRAZOVNOG MODULA pod nazivom \"Čovjek i zdravlje\" U SVE SEKTORE srednjih strukovnih škola (4.1 i 4.2 razine kvalifikacije), s opterećenjem od 4 CSVET bodova, i to u sklopu prvog razreda srednje škole, s odgojno-obrazovnim ishodima koji su već predviđeni kurikulumom, ali raspisani u izbornim/fakultativnim modulima pod nazivima \"Brinem o svom zdravlju\" i \"Spolnost\", svaki s opterećenjem od po 2 CSVET boda. \nVjerujem da samo uz edukaciju učenika/ca i razvijanjem svijesti o važnosti pravilne prehrane, problematici ovisnosti, razvijanjem brige o vlastitom zdravlju, znanju o pružanju prve pomoći i samopomoći odgojno-obrazovni sustav može ispuniti svoje ciljeve koji su, između ostalog, i razvoj zdravih i odgovornih građana koji će biti punopravni članovi našeg društva.\nU prilog modulu „Čovjek i zdravlje“ idu, nažalost, porazni rezultati GYTS istraživanja (Global Youth Tobacco Survey) u Hrvatskoj o uporabi duhana i duhanskih proizvoda kod mladeži u dobi od 13 do 15 godina koju ukazuju na sve veću upotrebu duhanskih proizvoda i njihove velike posljedice na adolescente; ESPAD istraživanje (Europsko istraživanje o pušenju, pijenju i uzimanju droga) u Hrvatskoj koju pokazuju zabrinjavajuće podatke o pijenju, pušenju i konzumaciji narkotika, posebice uživanju kanabisa među mladima; HBSC istraživanje (Health Behaviour in School-aged Children) u Hrvatskoj o  konzumaciji alkohola među djecom i mladima koje je u porasti, pogotovo među djevojčicama/djevojkama. \nNažalost, rezultati trećeg kruga CroCOSI istraživanja (Europska incijativa praćenja debljine u djece) pokazuju da u Hrvatskoj 36,1% djece ima prekomjernu tjelesnu masu ili debljinu, a problemi pretilosti se nastavljaju i u odrasloj dobi. Problemi koje debljina/pretilost(/nezdrava prehrana ostavljanju na zdravlje, ali i na zdravstvani sustav su mnogobrojni. \n\nTakođer, kako bi osvijestili učenike o važnosti stila života koji će pridonijeti smanjenju negativnog ljudskog utjecaja na okoliš, očuvanju bioraznolikosti i \"zelenom promišljanju\", temama koje danas prožimaju svaki aspekt osobnog i profesionalnog poslovnog života, te u cilju što kvalitetnijeg obrazovanja naših učenika predlažem uvrštavanje OPĆEOBRAZOVNOG MODULA \"Održivi razvoj\" s opterećenjem od 2 CSVET-a KAO OBAVEZNOG modula U SVE SEKTORE na razinama kvalifikacije 4.1 i 4.2. Težište ovog modula leži u odgojno-obrazovnim ishodima predmeta Biologije i predavao bi se modularno u višim razredima obrazovanja u sklopu strukovnog dijela kurikuluma. Smatram da jedino ulaganjem u edukaciju strukovnih učenika i učenica o temama “Utjecaj čovjeka na okoliš” i “Održivi razvoj” možemo stvarati održivo društvo i odgovorne buduće radnike i poslodavce, koji će pomoći da ova naša zemlja bude i ostane \"zelena\".\n\nU prilog uvođenju modula „Održivi razvoj“ kao obavezni je i Direktiva o korporativnom izvještavanju o održivosti (CSRD) u Europskoj uniji koja zahtjeva \nobjavljivanje redovitih izvješća o utjecaju na okoliš i društvo. U Hrvatskoj će to izvješće biti obavezno za  velika, srednja i mala poduzeća.\n\n\nOvaj prijedlog pismenim putem podržale su brojne institucije i udruge (čiji popis je na kraju) a dopisi potpore proslijeđeni su na adrese: MZO-a, ASOO-a i Hrvatski sabor - Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu.\n\nHrvatska liječnička komora\nHrvatska gospodarska komora\nHrvatski Crveni Križ\nHrvatski Crveni Križ Split\nHrvatski sabor Odbor za obitelj, mlade i sport\nHrvatski sabor Odbor za zaštitu prirode i okoliša\nHrvatsko biološko društvo\nHrvatsko društvo biologa u zdravstvu\nKBC Split - Klinika za dječje bolesti\nLiga za prevenciju ovisnosti\nMinistarstvo unutarnjih poslova - Ravnateljstvo policije\nNastavni zavod za javno zdravstvo Split\nNezavisni sindikat zaposlenih i srednjim školama Hrvatske\nPrirodoslovno-matematički fakultet Split\nPrirodoslovno-matematički fakultet Zagreb\nUdruga za prirodu, okoliš i održivi razvoj Sunce\nŽenska soba - SNEP program\n\nDarija Ćerdić Vukušić, prof.bio. i kem.","Djelomično prihvaćen","Djelomično se prihvaća. Vaše stručne primjedbe bit će razmotrene u doradi strukovnog kurikula. Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[3,"SAŠA PERIČAK","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU/ TEHNIČARKA ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU u sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNARSTVO","Poštovani,\n\nPrvo moram napomenuti kako je odnedavno promijenjeno sučelje e-savjetovanja čime je znatno otežano snalaženje i komentiranje. Isprobao sam sučelje na 4 različita računala i na svakome na različitim preglednicima (Mozilla Firefox, Chrome, Edge) i svugdje sam se susreo s problemima u vidu nečitljivosti dijela teksta ili problema s otvaranjem dijela dokumenta. Nadam se da mi zbog toga nisu promakli dijelovi dokumenta - u slučaju da jesu i da se to reflektira na poslane komentare, unaprijed se ispričavam.\n\nSmatram da je kurikulum u ovakvoj formi neprihvatljiv i ne slažem se s prijedlogom njegovog uvođenja.\nRazumijem potrebu za osuvremenjivanjem kurikuluma i uvođenje „reforme“, ali ovakav pristup vodi ka stvaranju ljudi bez opće kulture i znanja i vještina potrebnih za život u suvremenom društvu.\n\nU svijetu u kojem živimo sve je više bolesti kardiovaskularnog sustava i dijabetesa uzrokovanih nepravilnom prehranom i nezdravim životnim stilovima; sve je više ovisnosti o različitim opijatima, ali i o kockanju (u pozadini koje su također promjene u radu živčanog sustava - što je biološka tema); sve manje ljudi shvaća važnost cijepljenja kao prevencije epidemija i pandemija, a epidemije i pandemije nam sve više prijete; sve više nam prijeti i zagađenje i onečišćenje okoliša iz raznih ljudskih aktivnosti; natalitet nam se smanjuje, a spolno prenosive bolesti i maloljetničke trudnoće i dalje su prisutne ... kako bi se građanin 21. stoljeća mogao nositi sa svim tim, a i mnogim drugim izazovima koji izlaze izvan okvira ovog komentara, nužna je kvalitetna edukacija u čijoj je srži biologija. Nažalost, svjedok sam kako učenici srednjih škola o tim temama iz generacije u generaciju znaju sve manje. Pojava raka je sve češća, a sve veći broj srednjoškolaca uopće ne zna što je rak (!!), a kamoli kako smanjiti vjerojatnost njegove pojave.\n\nOsnovnoškolsko obrazovanje nije dovoljno - potrebno je navedene teme (a uz to svakako i sadržaje o zdravlju spolnog sustava, o trudnoći i kontracepciji) produbljivati i proširivati (a i ponavljati). Tu je ključna i dob učenika - ne može se očekivati da se sva potrebna znanja i vještine usvoje u osnovnoj školi niti se može očekivati da će se navedeni sadržaji (kvalitetno) odraditi kao međupredmetne teme. I kao roditelj i kao učitelj i nastavnik s višegodišnjim iskustvom, smatram kako je predloženi kurikulum štetan za razvoj mladih ljudi u odgovorne i obrazovane ljude 21. stoljeća, spremne uhvatiti se u koštac sa svim izazovima ispred njih - umjesto toga ih pokušava pretvoriti u „fah idiote“ bez temeljnih znanja i vještina potrebnih za kvalitetan život. \n\nU kurikulumu nema ključnih sadržaja/ishoda učenja: kontracepcija, trudnoća, odgovorno spolno ponašanje, spolno prenosive bolesti, zarazne bolesti, cijepljenje i imunosni sustav, kronične nezarazne bolesti, druge učestale bolesti organskih sustava, zaštita prirode i okoliša i održivi razvoj, onečišćenje i zagađenje okoliša, ovisnosti... U kurikulum je stoga nužno uvesti obavezne biološke module koji obuhvaćaju navedene sadržaje.\n\nSrdačan pozdrav","Djelomično prihvaćen","Djelomično se prihvaća. Vaše stručne primjedbe bit će razmotrene u doradi strukovnog kurikula. Zahvaljujemo na Vašem doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[4,"SANJA ŠKRABIĆ","ODLUKU o uvođenju strukovnog kurikula za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU/ TEHNIČARKA ZA ELEKTRIČNE STROJEVE I ELEKTROENERGETIKU u sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNARSTVO,\nIII.","Poštovani,\nčitajući prijedloge novih strukovnih kurikuluma u sektoru Elektrotehnika i računalstvo vidljivo je da se Kemija i Fizika mogu uključiti u određene module i spojiti s dijelom strukovnog predmeta, ali smatram da bi Biologija trebala ostati nastavni predmet, jer gdje će učenici učiti o problemima ovisnosti, poremećajima prehrane, spolnom odgoju...\nLijep pozdrav Sanja Škrabić","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Hvala Vam na doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]
[5,"INES LISAK","2. SASTAVNICE STRUKOVNOG KURIKULA,\n2.1 POPIS OPĆEOBRAZOVNIH NASTAVNIH PREDMETA/MODULA","Poštovani,\nmoram izraziti svoje nezadovoljstvo navedenim kurikulumom iz više razloga.\nGeografija je svrstana u Prirodoslovno područje, iako je jasno u objašnjenjima naveden njezin integrativni karakter te se većina ishoda odnosi upravo na društvenu tematiku pri čemu su zanemarena temeljna znanja o prirodnoj osnovi. To će stvarati velike probleme u usvajanju ishoda jer je Geografija planirana samo u četvrtom razredu srednje škole, što predstavlja preveliki vremenski odmak od učenja Geografije u osnovnoj školi. Također, navedeni ishodi su preopširni da bi se kvalitetno mogli usvojiti u samo dva sata nastave tjedno. Predlažem ravnomjerniju zastupljenost prirodne i društvene grane Geografije. Smatram da je neophodno osigurati učenje Geografije Hrvatske u jednoj godini (zasebno), a po mogućnosti i uvođenje regionalne geografije koje predstavljaju sintezu svih geografskih znanja. Samo tako će učenik izrasti u kvalitetnu i sposobnu osobu koja može samostalno promišljati i rješavati problemske situacije u životu te se aktivno uključiti u razvoj vlastite zajednice.\nGeografija je još prije sto godina bila obavezni predmet u školama, stoga ovo smanjenje satnice smatram korakom unazad u razvoju obrazovnog sustava.\nProblem vidim i u mogućnosti organizacije modularne nastave, s obzirom da značajni udio nastavnika radi na dvije ili više škola (pogotovo ako se radi o kombinaciji strukovne škole i gimnazije u različitim mjestima). \nU dijelu kurikuluma se govori i o materijalima i izvorima za učenje (ali ništa od toga nije pripremljeno unaprijed) te o opremljenosti učionice koja bi trebala biti na određenom nivou, što je teško za očekivati u školama koje nemaju dovoljno sredstava ni za osnovne higijenske potrepštine.\nNadam se da ćete barem dio mojih komentara razmotriti.\n\nLijepi pozdrav,\nInes Lisak","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje. Geografija u četvrtom razredu srednje škole na razini 4.2 HKO-a nije samo predmet o zemljopisnim činjenicama. To je, između ostalog, platforma za razvijanje kritičkog razmišljanja, naprednih analitičkih vještina i društvene odgovornosti. Učenici su do četvrtog razreda srednje škole razvili kognitivne sposobnosti potrebne za razumijevanje kompleksnih međuodnosa ljudskih aktivnosti i prirodnog okruženja. Ishodi učenja iz kurikula Geografije za 4. razred srednje škole (razina 4.2 HKO) napravljeni su stoga na način da učenicima omogućavaju da dublje analiziraju i kritički promišljaju o pitanjima poput nacionalnih i europskih politika, klimatskih promjena, održivog razvoja i globalizacije. Zbog navedeng je nužno da učenici geografsko obrazovanje dobiju upravo u 4. razredu srednje škole kad postaju punoljetni i spremniji za razumijevanje i angažman na kompleksnijim temama te kad mogu u potpunosti iskoristiti svoje prethodno znanje i vještine potrebne za usvajanje ovakvih ishoda učenja. Osim toga, u svim sektorima, pa tako i u navedenom, škole imaju autonomiju kurikulom škole prilagoditi i proširiti različite sadržaje kako bi dodatno obuhvatile i produbile ove važne teme prema specifičnim potrebama i interesima učenika. To omogućava fleksibilnost u pristupu i osigurava da se ostvarenje ishoda učenja ostvaruje na način koji je prilagođen učenicima za svakodnevni život, ali i relevantan za njihovu struku. Hvala Vam na doprinosu u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću."]