{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog pravilnika o provedbi mjere I.8.20. „Zaštita zdravlja, sigurnost i energetska učinkovitost“"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PRAVOBRANITELJ/ICA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA","PRAVILNIK","Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, sukladno odredbi čl. 22. st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova („Narodne novine“,  br. 82/08. i 69/17.), prati provedbu Zakona i drugih propisa koji se tiču ravnopravnosti spolova. Nakon uvida u predmetni Pravilnik, Pravobraniteljica ukazuje da tekst istoga nije pisan rodno osjetljivim jezikom te ne sadrži odredbu o korištenju pojmova s rodnim značenjem, što je u suprotnosti s čl.43. Zakona o ravnopravnosti spolova, kao organskim zakonom, te odredbom čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor („Narodne novine“, br. 74/15). Pravobraniteljica predlaže da se ovom prilikom predmetni Pravilnik uskladi s navedenim aktima.\n\nNaime, odredbom čl. 43. Zakona o ravnopravnosti spolova (Narodne novine, broj 82/08, 69/17) propisano je: „Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira jesu li u zakonima ili drugim propisima korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se na jednak način na muški i ženski rod.“ \n\nNadalje, u čl.18. Zakona o sustavu državne uprave propisano je da se nacrti prijedloga zakona, prijedlozi drugih propisa i prijedlozi općih akata Vlade izrađuju prema jedinstvenim metodološko-nomotehničkim pravilima koje utvrđuje Hrvatski sabor.\n\nJedinstvena metodološko-nomotehnička pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor („Narodne novine“, br. 74/15) u čl.1.st.3. propisuju kako se pravila daju u obliku koji je najprimjereniji za pisanje zakona i na odgovarajući način se primjenjuju na sve druge propise. U čl.2.st.1. propisano je da se u smislu tih pravila pod propisom smatraju, između ostaloga, i pravilnik (toč.g). \n\nU čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, a koji regulira pisanje rodnih pojmova, propisano je sljedeće:\n\n„(1) Propisi se moraju pisati rodno osjetljivim jezikom, tako da se koristi rodno neutralni oblik primjerice: podnositelj tužbe, umjesto da se navodi podnositelj muškarac ili žena, podnositelj/ica, odnosno podnositelj ili podnositeljica.\n(2) Radi jasnoće, manjeg opterećenja i izbjegavanja nepotrebne duljine teksta propisa, posebnom odredbom u članku kojim se daju objašnjenja, odnosno definicije pojmova ili u posebnom članku iza toga dat će se određenje korištenja pojmova s rodnim značenjem.\n(3) Odredba kojom se uređuje sadržaj iz stavka 2. ovoga članka može glasiti: »Izrazi koji se koriste u ovome propisu, a imaju rodno značenje odnose se jednako na muški i ženski rod.«\n\n\nSlijedom navedenog, Pravobraniteljica predlaže da se predmetni Pravilnik uskladi sa gore navedenim odredbama.","Prihvaćen","Predmetni Pravilnik uskladit će se s predloženim odredbama Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata."]
[2,"NIKOLA VLADIMIR","PRAVILNIK","Predmetni pravilnik smatram vrlo dobro napisanim vjerujući da će ispuniti ciljeve mjere I.8.20. u smislu očuvanja zdravlja, povećanja sigurnosti i energetske učinkovitosti. S obzirom da svi elementi porivnog sustava doprinose njegovom ukupnom stupnju djelovanja, smatram da bi člankom 12 bilo važno obuhvatiti i podsustav spojke i reduktora (dakle proširiti broj obuhvaćenih elemenata porivnog sustava broda). Na taj način bi se u određenim slučajevima gdje prijenosni omjeri nisu adekvatno odabrani (usprkos ispravnom projektu brodskog vijka i dobrom odabiru brodskog motora), mogle postići ekonomske uštede i ekološki benefiti na jednostavniji i tehnički ispravniji način. Nikola Vladimir (Fakultet strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu)","Prihvaćen","Predloženim će biti proširen članak 12. točka 1. predmetnog Pravilnika tako ga glasi:\n„Za ulaganja u poboljšanje pogonskog sustava plovila prihvatljivi su troškovi nabave:\n1. energetski učinkovitih propelera, uključujući pogonska vratila i podsustav spojke i reduktora“"]
[3,"MIRO MACAN","PRAVILNIK","test","Nije prihvaćen","Komentar se ne odnosi na predmetni Pravilnik o provedbi mjere I.8.20. „Zaštita zdravlja, sigurnost i energetska učinkovitost“."]
[4,"HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA","PRAVILNIK,\nIII. PRIHVATLJIVI I NEPRIHVATLJIVI TROŠKOVI","Poštovani,\n\npredlažemo nadopunu čl. 12. Prihvatljivi troškovi povezani s poboljšanjem pogonskog sustava plovila u smislu da bi se pod prihvatljivim troškovima povezanim s poboljšanjem pogonskog sustava plovila trebala dodati na popis i stavka \"mjenjač/kopča˝.\n\nS poštovanjem,\nHrvatska obrtnička komora","Prihvaćen","Predloženim će biti proširen članak 12. točka 1. predmetnog Pravilnika tako ga glasi:\n„Za ulaganja u poboljšanje pogonskog sustava plovila prihvatljivi su troškovi nabave:\n1. energetski učinkovitih propelera, uključujući pogonska vratila i podsustav spojke i reduktora“"]