{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Odluci o donošenju izmjena i dopuna strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU (041424) u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"NIKŠA GRABOVAC","ODLUKU o donošenju izmjena i dopuna strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU (041424) u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO","Poštovani,\nu svim četvorogodišnjim strukovnim kurikulima određeno je da učenici strukovne škole imaju iste kurikule matematike, engleskog i hrvatskog jezika kao učenici gimnazije. Učenicima strukovnih škola su potrebna znanja koja možemo nazvati primjenjenom matematikom i ona je većinom uključena u strukovne module. To su ona znanja koja su učenicima potrebna u životu i na tržištu rada, učenje koje nazivamo \"significant learning\". To znači da učenici četverogodišnjih škola imaju više matematike nego učenici gimnazija što je vrlo destimulirajuće za upise u ove programe. Isto je i s stranim jezikom gdje se kroz strukovne module učenike podučava stručnoj terminologiji. Sve se to napravilo zbog toga da učenici imaju iste uvjete za pristup na ispite državne mature. Taj pristup je potpuno pogrešan i postavlja državnu maturu kao smisao srednješkolskog obrazovanja. Strukovne škole se završavaju izradom i obranom završnog rada, a ne državnom maturom. Nadalje, državna matura je uvedena 2009/10, a kurikulumi matematike u strukovne škole 2019/20. Do tada su učenici imali kurikulume matematike koja je uključivala matematiku u struci i to je činilo razliku između kurikula matematike u gimnazijama. Istovremeno su učenici četverogodišnjih strukovnih škola postizali vrlo solidne rezultate na ispitima državne mature. Znamo da je dovoljno manje od 30% točnih odgovora za prolaz. \nIako se čini da je ova odluka konačna, molim odgovorne da prateći realizaciju uvedenih eksperimentalnih programa i budućih četverogodišnjih programa ovo uzmu u obzir i prilagode kurikule predmeta koji su obvezni na državnoj maturi četverogodišnjim strukovnim kurikulima.","Nije prihvaćen","Kurikuli iz nastavnih predmeta Matematika, Engleski jezik i Hrvatski jezik nisu predmet ovog e-Savjetovanja."]
[2,"DARKO ŠPOLJARIĆ","Izmjene i dopune strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije tehničar za elektroniku (041424) u obrazovnom sektoru Elektrotehnika i računalstvo,\n4. KADROVSKI UVJETI","Poštovani\nbudući da preko dvadeset godina održavam nastavu radioničkih vježbi u sektoru Elektrotehnika i računalstvo imam prijedlog vezan uz predložene kadrovske uvjete za Radioničke vježbe. U Odluci je navedena potrebna izobrazba za izvođenje ovog predmeta, ali sam mišljenja da su izostavljena određena zvanja iz područja tehničkih znanosti. Prvenstveno mislim na Fakultet prometnih znanosti kojim se nakon završetka jednog od diplomskih sveučilišnih studija (Promet, Inteligentni transpostni sustavi i logistika, Aeronautika) stječu odgovarajuća znanja za izvođenje nastavnih tema/aktivnosti te ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda tijekom sve četiri godine srednje škole u predmetu Radioničke vježbe. Naime, tijekom diplomskog studija u navedenim smjerovima Fakulteta prometnih znanosti slušaju se i usvajaju znanja iz različitih stručnih predmeta, primjerice Grafičke komunikacije, Elektrotehnika, Elektronička računala, Mehanika I i II, Strojarstvo, Tehnologija materijala, Informacije i komunikacije, Radiokomunikacijski sustavi, Tehnika telekomunikacija, Tehnologija telekomunikacijskog prometa i drugi. Mišljenja sam da kurikulumi navedenih predmeta nude potrebna znanja za izvođenje radioničkih vježbi i da su diplomirani inženjeri prometa/magistri prometnih znanosti stručni za izvođenje radioničkih vježbi u zanimanju tehničar za elektroniku. Osim toga, školama je vrlo teško naći diplomirane inženjere elektrotehnike ili informatike pa bi ovo mogla biti dobra alternativa.","Nije prihvaćen","Analizom navedenih studijskih programa utvrđeno je kako isključivo kolegij Elektrotehnika, 6 ECTS bodova, sadrži ishode učenja povezane s radioničkim vježbama, i to: \n1.Objasniti pojave i temeljne zakone u elektrostatici, magnetizmu, istosmjernim i izmjeničnim strujama.\n2. Opisati elektrokemijske izvore i komentirati njihove karakteristike.\n3. Objasniti princip pretvorbe mehaničke energije u električku i električke u mehaničku.\n4. Riješiti jednostavnije probleme u elektrostatici i magnetizmu.\n5. Analizirati jednostavnije električke mreže istosmjernih i izmjeničnih struja.\n6. Povezati neke zahtjeve iz prometnog okruženja s realnim mogućnostima i ograničenjima elektrotehničkih naprava.\n7. Procijeniti koji problemi u prometnom okruženju se mogu rješavati elektrotehničkom strukom i razumljivo izraziti zahtjeve prema elektrotehničkoj struci.\nStoga, kvalifikacije koje se stječu na Fakultetu prometnih znanosti nakon završetka diplomskih sveučilišnih studija (Promet, Inteligentni transportni sustavi i logistika, Aeronautika) ne odgovaraju kadrovskim uvjetima za izvođenja nastave iz nastavnog predmeta Radioničke vježbe."]