{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":12,"n_cols":6,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Izjavi o ocjeni uvjeta kojim se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje za nacrt prijedloga zakona o logopedskoj djelatnosti"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MATIJA BARTOL","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI",{"$cut":{"chars":24192,"head":"HRVATSKA STRUKOVNA UDRUGA FONETIČARA, OIB: 45362176126, Vinogradske stube 5, Zagreb koju zastupa Matija Bartol, odvjetnik u Zagrebu podnosi sljedeći:\n\nPRIGOVOR\n\nprotiv:\n­  „Izjave o ocjeni uvjeta kojim se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje za nacrt prijedloga zakona o logopedskoj djelatnosti“KLASA:011-02/24-02/01, UR.BR. 534-07-1-1-/7-24-18 od 19. srpnja 2024. (dalje: Izjava), i\n­ prethodno provedenoga postupka ocjene proporcionalnosti za Zakon o logopedskoj djelatnosti (dalje u tekstu: Zakon).\n\nObrazloženje\n\n1. Hrvatska strukovna udruga fonetičara (dalje u tekstu: HSUF) opunomoćila je Matiju Bartola, odvjetnika iz Zagreba za zastupanje u ovoj pravnoj stvari. \n\n2. HSUF je nacionalna, profesionalna i znanstveno orijentirana udruga s međunarodnom suradnjom, osnovana s ciljem očuvanja, promicanja i unaprjeđenja fonetike kao struke. Udruga okuplja stručnjake koji se profesionalno bave dijagnostikom, (re)habilitacijom, edukacijom i istraživačko-eksperimentalnim radom u područjima sluha, slušanja, glasa, govora, jezika i komunikacije po verbotonalnoj metodi. U udrugu su uključeni fonetičari svih razina i stupnjeva visokoškolskoga obrazovanja: diplomirani profesori fonetike, magistri fonetike, magistri edukacije fonetičari rehabilitatori, oni sa znanstvenim stupnjem magistra i doktora znanosti, kao i studenti dodiplomskih, diplomskih i poslijediplomskih studija fonetike. \n\nPredloženim zakonodavnim rješenjem se stručnjacima koje HSUF predstavlja ograničava pristup reguliranoj profesiji i njezino obavljanje temeljem čega proizlazi pravni interes podnositelja za podnošenje ovoga prigovora.\n\n3. HSUF smatra kako prethodno provedeni postupak ocjene proporcionalnosti za Zakon nije proveden u skladu s DIREKTIVOM (EU) 2018/958 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 28. lipnja 2018(dalje u tekstu: Direktiva). Posljedično tome, sastavljena Izjava nepravilna je i protivna navedenoj Direktivi.\n\n4. U provedenome postupku počinjeno je nekoliko propusta u odnosu na nužne pretpostavke za ograničavanje pristupa reguliranoj profesiji koja je predmet Zakona i njezinome obavljanju.\n\n5. U odnosu na zahtjev proporcionalnosti propisan čl. 7. Direktive (EU) 2018/958, ističe se kako su odredbe predloženoga Zakona nepotrebne i neprikladne za osiguranje ostvarenja željenoga cilja, odnosno prelaze okvire potrebne za ostvarenje toga cilja, čime su protivne cilju i svrsi citirane Direktive.\n\n6. Temeljem čl. 7. st. 2. toč. c) Direktive (EU) 2018/958, države članice dužne su razmotriti prikladnost odredbe, to jest njezinu primjerenost za ostvarenje željenog cilja, i odražava li ona stvarno taj cilj na dosljedan i sustavan način te tako rješava utvrđene rizike na sličan način kao u usporedivim djelatnostima. \n\nU predmetnom slučaju to nije učinjeno, odnosno predloženi način regulacije nije primjeren za ostvarenje cilja iz nekoliko ključnih razloga koji su u suprotnosti s načelima proporcionalnosti definiranim u članku 7. Direktive (EU) 2018/958.\n\nPrema Direktivi (EU) 2018/958, države članice dužne su osigurati da regulacije profesija budu prikladne i potrebne za ostvarenje željenoga cilja. U ovome slučaju, cilj je, kako se navodi u prijedlogu Zakona, pružanje zdravstvene usluge na najvišem standardu u području (re)habilitacije patologije komunikacije (verbalne i neverbalne), glasa, jezika, govora, hranjenja, gutanja i slušanja.Međutim, odredbe predloženoga Zakona, osobito one iz članaka 2., 4. i 5., predstavljaju pretjerano restriktivan okvir koji prelazi okvire potrebne za ostvarenje toga cilja. Naime, u članku 2. stavku 1. točkama b) i c) navode se dijagnostičke i terapijske metode koje dijelom ili u potpunosti spadaju u područje rada fonetičara rehabilitatora, kao što su procjena potrebe rehabilitacije slušanja, funkcionalna dijagnostika slušanja, rehabilitacija osoba koje imaju oštećenje sluha, odabir protetičkih i drugih pomoćnih naprava, pružanje savjetodavnih usluga osobama oštećena sluha itd. Navode se dijagnostički postupci i oblici terapije koji su svojstveni zanimanju fonetičara rehabilitatora, što predstavlja eklatantno i zlona"}}]
[2,"DANIJELA PETRAŠIĆ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI","Iznimno važan zakon za reguliranje logopedske djelatnosti. Nažalost, obzirom na povećanje broja djece s poteškoćama govora, jezika i slušanja, pojedini 'stručnjaci' zadiru u poslove koji su usko vezani isključivo uz logopedsku djelatnost, time ostvarujući nezakonito financijsku korist, a krajnjim korisnicima nudeći polovičnu i neprofesionalnu uslugu. U cilju zaštite rodotelja i djrce nužno je donošenje zakona koji će jasno odrediti logopedsku djelatnost i time barem formalno pravno stati na kraj različitim nadristručnjacima."]
[3,"NATAŠA ZAHIROVIĆ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI","Zakon o logopedskoj djelatnosti dugo je očekivani pravni okvir koji treba regulirati logopedsku djelatnost u RH po uzoru na sve zapadne zemlje EU, a s glavnim ciljem da se korisnike zaštiti od nekompetentne usluge, koju im, sada sve češće na žalost, pružaju osobe bez adekvatnog logopedskog obrazovanja. Stoga je ovaj zakon dobro došao i nadam se da će vrlo skoro zaživjeti."]
[4,"ZLATKO PAPEŠ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nIZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE","ZLATKO PAPEŠ 13.10.2024 21:39 \n3 0 \nProfesija \"logoped\" spominje se još od 2008. g. u Zakonu o predškolskom odgoju i obrazovanju te je ona kroz razne pravne okvire, prilagodbe i pravilnike uključivana u rad vrtića, a od 2022. g. i kroz izričito navođenje u Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. \n\nZabrinuti nad neobično velikim brojem vraćene djece pri upisu u prvi razred osnovne škole možemo se zapitati u kojoj je mjeri ta logopedska struka u nas, znanstveno klasificirana kao Društvena i danas radno sistematizirana te prisutna već u gotovo 30% vrtića s tendencijom isključivog proširenja, ostvarila željenu cjelovitost stjecanja govornih kompetencija? \n\nIli je u stjecanju govornih kompetencija ipak, danas, potrebnija multidisciplinarna suradnja kakvu provodi svaka veća ustanova za osobe s komunikacijskim poteškoćama u kojoj je većina zaposlenih bila iz Humanističkog područja, pripadnog Filološkog polja, samostalne grane – fonetičar? Danas se taj omjer nastoji promijeniti u korist Društvenog, čak njegovim prevladavanjem nad strukama s Humanističkog područja. Pri tomu bi omogućavanje sudjelovanja specijalista fonetičara kao Humanističke struke u stjecanju govornih kompetencija težilo - nuli. Čime je to opravdano? Znanstveno – ničim.\n\nI dok je npr. u suvremenom liječenju danas tražena i očekivana suradnja različitih medicinski specijaliziranih profesija, ovdje zakonodavac olako i pogrešno smatra da je za \"rješenje problema\" dovoljno povjeriti stručne zadatke stjecanja govornih kompetencija umnažanjem samo jednoj od profesija izvučenoj iz konteksta suvremenih struka koje se bave govorom. \n\nStoga bi, smatram, razumnije bilo da se profesiji, logopediji, razvrstanoj u znanstveno Društveno područje omogući izvršavanje nekih od navedenih djelatnosti koje dolaze do komunikacijskog i jezičnog (filološkog) područja na zajedničkom radu kroz suradnju, kao i do sada, sa strukama koje temeljno pripadaju tom znanstvenom, jezičnom, filološkom, dakle Humanističkom području. \n\nU protivnom, posljedice ovog, možda tek nezgrapnog, nametanja samo društvenog aspekta (radi pogodovanju zapošljavanja samo vlastitoj struci?) i to, kako ovdje proizlazi kao jedinog ili dominantnog za bavljenje komunikacijom među ljudskim bićima, može predstavljati nespretan, ali i grub pokušaj umanjivanja ili oduzimanja humanističkog aspekta u dosegnutom stupnju civilizacijskog uspona čovjeka.                                                                                       \n\nPosljedično, kao da se zakonima želi ograničiti ili čak onemogućiti humanističkim strukama da rade, rehabilitiraju i unapređuju u svom temeljnom području govornu, jezičnu, neverbalnu i svaku drugu ljudsku komunikaciju kroz svoje, kako istražene, tako i one spoznaje čiju se fascinirajuću složenost tek otkriva. \n\nNesinkronizirano ozakonjenje tj. reguliranje pristupa ili obavljanja djelatnosti samo jednoj od profesija koje sudjeluju na istom predmetu rada, omogućava se, čak i propisuje te osiguravaju javna financijska sredstva, istodobno, za interdisciplinarno suradne profesije dogledno - ne, štetno pojednostavljuje razumijevanje ljudske komunikacije. \n\nSelektivno interpretiranje podataka Hrvatskog logopedskog društva o deficitarnosti samo jedne profesije koja sudjeluje na istom predmetu rada kao i neke druge profesije, može dovesti u zabludu i  javnost i sustave Zdravstva, Rada i socijalne skrbi, Odgoja i obrazovanja. Te druge profesije odavno i aktualno imaju svoje dopusnice u kurikulumima humanističkih odjela fakulteta (iako ne i odgovarajuće prisutno u sistematizaciji radnih mjesta kroz sve razine do navedene sukladno ovjerenim Ishodima učenja!). Selektivnim interpretiranjem podataka  Hrvatsko logopedsko društvo negira suvremene međudisciplinarne zasade znanosti, zanemarujući razumijevanje svojeg mjesta u toj sistematizaciji svakom dostupnoj u odredbama Pravilnika o znanstvenim i interdisciplinarnim područjima, poljima i granama te umjetničkom području, poljima i granama.\n\nUjedno, ovakvom simplifikacijom strukovnog pristupa govornoj komunikaciji i isključivanjem drugih suradnih profesija, dugoročno bi se umanjile mogućnosti suvremenog znanstveno potkrijepljenog pristupa složenim komunikacijskim potrebama razvoja hrvatskog društva. \n\nNe samo stoga što logopedija često preuzima i primjenjuje metode razvijene unutar fonetike, pedagogije i psihologije, a fonetika u Hrvatskoj ima jaču metodološku osnovu i znanstveni kontinuitet – podsjetimo: \n\n„- Orijentaciju na bioprocesne zakonitosti prijenosa govornog signala, na „primijenjenu lingvistiku”, na svojstva, prednosti, funkcije i ograničenja te strukturalna svojstva izvedbe govora (čija statična pravila izučavaju i donose druge filološke struke) – Guberinina Lingvistika govora, zakonitosti prijenosa govornih sadržaja. Zvuk i pokret u jeziku. \n\n- Koncept ritma kao sveobuhvatne govorne strukture koja obuhvaća skupinu prvi puta, od fonetičara pobrojanih, komponenti tzv. Vrednota govornog jezika (intonacija, ritam, intenzitet, napetost, pauza, rečenični tempo, mimika, geste, položaj tijela i napetost tijela; tijelo općenito, a posebno položaj tijela prema drugome i tjelesna napetost sugovornika; situacija, kontekst, društvena sredina; psihološki vidovi govora, afektivno u sprezi s kognitivnim; motivacija prilikom govora, afektivnost načina izražavanja)\n\n- Pored drugih u svijetu poznatih pristupa dijagnostici i rehabilitaciji govora koje koriste, izučavaju ili i usavršavaju hrvatski fonetičari, upravo su oni i autori jedne vlastite – Verbotonalne metode – diljem svijeta prihvaćene u dijagnostici, razumijevanju i rehabilitaciji slušanja i govora, korištenja umjetne pužnice, govornih i slušnih proteza, prebacivanju polja slušanja na zdravo slušno područje, vibrotaktilne ili stimulacije govora pokretom. Ujedno su fonetičari i osnivači SUVAG centra u kojem se radi po toj metodi. Da bi nakon njegova osnivanja u Zagrebu susreli SUVAG centre ili Verbotonalnu nastavu ili primjenu te metode diljem svijeta (u Europi, Sjevernoj i srednjoj Americi, Južnoj Americi, Africi, Aziji – 40 zemalja navodi monografija SUVAG).\n\n- Koncept Fonetskih slušnih optimala specifičnih za različite jezike, govore i narječja istraživanih ili u istraživanju u zemlji i svijetu. Prvi su izradili fonemske optimale normativnog izgovora hrvatskog jezika. Optimale vokala i fonema nekih drugih jezika. Njihovo poznavanje nužno je u stjecanju kvalitetnog izgovora glasova stranih jezika kao i u Verbotonalnoj rehabilitaciji razumljivosti koristeći vlastite uređaje sa sustavom elektroakustičkih filtara (u fonetskoj korekciji glasa i izgovora).\n\n- Ukazivanje na komponente Lingvističke stilistike u konceptu Afektivne lingvistike (Petra Guberine) u međuljudskoj komunikaciji. Ne samo u scenskim umjetnostima nego i najrazličitijim svakodnevnim okolnostima i u njima govornim ulogama. (Podsjetimo npr. na stvaralačku efikasnost i oslobađanje od zadatih verbalnih značenja beskonačnim mogućnostima njihove suprasegmentarne reinterpretacije i to u istom trenutku izgovora za razliku od duljine tekstualnog kodiranja potrebnog za komuniciranje istog značenja ili namjere.) Istaknimo i kako se upravo takvi, afektivni koncepti, otkrivaju i nagovješćuju u naporima razvoja emocionalne robotičke komunikacije i robotičke industrije diljem svijeta.\n\n- Samo se u Bibliografiji radova osnivača Studija fonetike može nabrojati 246 referencija. Brojni su stručni i znanstveni radovi fonetičara iz područja prozodije i ortoepije. Bibliografija radova o Verbotonalnom sistemu sadrži više od 1000 radova.\n\n- Prvo korištenje sonagrafskih zapisa u objektivizaciji percepcije govora, elektroakustičke objektivizacije i dokumentiranja subjektivnih ocjena svojstava govora u medicini.\n\n- Vlastiti koncepti i izrada elektroakustičkih uređaja Verbotonalnog sistema u rehabilitaciji sluha i govora. Naravno, uz kopije i dorade njihovih uređaja u zemlji i svijetu ali sa njihovim konceptima i principima njihove metode.\"\n\nOvo ističem zbog i radi svih onih čiji su napori usmjereni ka sveukupnom poboljšanju govorne komunikacije u hrvatskom društvu:\n\n- oni od najmlađe do najstarije dobi\n\n- oni koji se zauzimaju za očuvanje govorne norme ili posebnosti govora lokalnih zajednica\n\n- oni koji su fokusirani na korekciju govorne patologije, slušne i govorne protetike ili afektivne robotike i sinteze govora\n\n- oni koji usmjeravaju rehabilitaciju ili unapređivanja glasa ili razlikovnog izgovora glasova u određenom jeziku\n\n- oni koji su orijentirani na stvaralačko izražavanje i umom i emocijama, apsurdom, humorom ili dramom\n\n- oni koji se oslanjaju na sluh i slušne tehnologije, na zdravlje glasa i glasnica, govornog trakta pa i cijelog tijela govornika\n\n- oni koji sve navedeno provode kroz intonacije, estetsku ili ortoepijsku fonetiku, afektivnu stilistiku, prozodijsku poetiku, sintaktičku logiku, putem gesti, tempa, mimika, pažnje i slušanja, korekcijom izgovora glasova koristeći opremu i perceptivne optimale slušnih normi bilo vlastitog ili one proučene, stranih jezika\n\nNa raskrižju akustike, elektroakustičke obrade signala, fonetike, fonetskih stimulacija govora ritmikom, kliničke fonetike i kliničkih pristupa govornim patologijama, digitalne i lingvistike govora, pri korištenju umjetne inteligencije u raspoznavanju govora, u scenskim umjetnostima, u streamingu i mrežnim servisima, u govornoj multimediji industrije kompjutorskih igara, u prilagodbi govora i govorništva u kontekstima od telezdravstva, nastave, telenastave i drugih mrežnih servisa nalazi se Zagrebačka fonetika.\n\nDa ih se - hrvatske fonetičare - kao zajedničku sponu navedenim aktivnostima, obrazovane u ZNANSTVENOM PODRUČJU (6) HUMANISTIČKIH ZNANOSTI, sa studija Fonetike shvaćene i sistematizirane ponajviše na način kako je to zasnovano i razvijano putem Instituta za fonetiku Filozofskog fakulteta (1965. g.), 1963. g. zatim Katedre za fonetiku na istom fakultetu, od 1968. g. sa Odsjekom za teorijsku i primijenjenu fonetiku (kasnije Odsjek za fonetiku) i njegovim rehabilitacijskim radilištem SUVAG 1961. g. – kao zasebne Znanstvene grane, objedinjene u Znanstvenom polju sa drugim strukama Filologije (evo je pod B 6.03.15 Fonetika) a ne samo kao dijela Općeg jezikoslovlja (koje je B 6.03.16) i u posve drugom ZNANSTVENOM PODRUČJU od Logopedije koja je razvrstana u (5) ZNANSTVENOM DRUŠTVENOM PODRUČJU, zasebno, u Znanstvenom polju (5.09) NEISTODOBNO regulirajući jednu struku s prekrivajućim sličnim nazivima iz PODRUČJA RADA druge struke, kako je krenulo, ne bi izbrisalo iz svih postojećih i budućih sistematizacija radnih mjesta, posebno u javnim institucijama.\n\nSmatram da tekst Izjave o ocjeni uvjeta kojim se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje za nacrt prijedloga zakona o logopedskoj djelatnosti treba biti u potpunosti prerađen radi ravnopravnog uključivanja prava na rad i ISTODOBNOG osiguranja jednakih organizacijskih i financijskih uvjeta rada i ostalim profesijama, ovdje posebno radi očuvanja fonetike kao struke s aspektom svog za govor primarno filološkog, humanističkog područja (kojem je društveni aspekt dobrodošao kao što je sociolingvistika dobrodošla lingvistici) te drugih, koje interdisciplinarno sudjeluju na ovom zajedničkom predmetu rada, ako to zatraže, a fonetičari to traže i zaslužuju.\n\nNacrtima i Zakonima za struke iz područja koje zajednički sačinjavaju pristup sluhu, govoru, istraživanjima, rehabilitaciji i cjelovitosti stjecanja te unapređivanja govornih kompetencija valja prethoditi Zakon o djelatnostima u područjima govora i jezika."]
[5,"VIKTORIJA SOŠIĆ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nIZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE","Ovim prijedlogom se diskriminira struka fonetičar rehabilitator koja se također bavi rehabilitacijom glasa, govora i slušanja."]
[6,"ZRINKA KUNA","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nZaključak ","Poštovani, smatram donošenje ovog zakona vrlo bitnim kako bi i Hrvatska po uzoru na mnoge europske zemlje dobila zakonski okvir logopedske djelatnosti. Svrha ovog zakona nije ograničavanje drugih srodnih profesija, već postavljanje jasnih granica logopedske djelatnosti radi dobrobiti krajnjih korisnika logopedskih usluga. Multi- i interdiciplinarnost i dalje trebaju biti crta vodilja svima koji se bave s sličnim poremećajima te smatram da ovaj Zakon to ne isključuje. \nZrinka Kuna, mag. logoped"]
[7,"VIKTORIJA SOŠIĆ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nZaključak ","Hrvatska strukovna udruga fonetičara predlaže dodavanje novog stavka 2.:\n(2) Potreba usklađivanja nije potrebna za obavljanje srodnih poslova koje rade druge profesije kao što su edukacijski rehabilitatori, socijalni pedagozi, psiholozi, radni terapeuti, fonetičari rehabilitatori i drugi.\nUvođenjem novog stavka 2. u članak 57. spriječile bi se eventualne zlouporabe Zakona o logopedskoj djelatnosti na način da u zdravstvenim ustanovama ne treba doći do usklađivanja sa Zakonom u onome dijelu u kojemu se radi o radnim mjestima srodnih zanimanja u području komunikacije, slušanja, glasa, govora i jezika. Time bi se spriječila eventualna nedopustiva arbitrarnost da se zakonom koji uređuje logopedsku djelatnost ujedno ograničava rad drugih djelatnosti, a što bi moglo dovesti do ugrožavanja Ustavom zajamčenoga prava na rad i mogućnosti zahtijevanja provođenja ocjene ustavnosti predloženoga Zakona."]
[8,"HELENA OBUČINA","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nZaključak ","Kao dugogodišnji kliničar koji radi u interdisciplinranom timu smatram donošenje ovog zakona ključnim kako bi zaštitili vlastitu struku, koja je- da citiram jednu poznatu osobu- \"često bila svojatana od drugih struka i smatrana privjeskom tih istih struka, a zapravo je potpuno samostalna te ima svoje vlastito polje istraživanja i djelovanja\". Suradnja s drugima je izrazito važno  prvenstveno  kako bi naši korisnici dobili što sveobuhvatniju i kvalitetniju uslugu, ali pritome se jasno mora znati što je čija domena djelovanja. Dakle, logopedijom se može baviti jedino magistar logopedije, koji ima mogućnost i dapače, obavezu daljnjeg  usavršavavanja kako stručnog, tako i interdisciplinarnog kroz edukacije,postdiplomske i doktorske studijie pri čemu matična struka treba biti jasno definirana u akademskom, javnom i pravnom prostoru djelovanja ove države."]
[9,"KRISTINA KOŠČIĆ","IZJAVA O OCJENI UVJETA KOJIM SE OGRANIČAVA PRISTUP REGULIRANOJ PROFESIJI ILI NJEZINO OBAVLJANJE ZA NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI,\nZaključak ","Uključujem se u savjetovanje kao majka djeteta s teškoćama te kao učiteljica razredne nastave. \nŽivimo u maloj sredini na otoku Krku gdje je pristup magistrima logopedije vrlo ograničen. Moje dijete već više od dvije godine, dva puta tjedno ide  na terapije kod izvrsne fonetičarke u blizini njezinog vrtića i mjesta u kojem živimo. Dijete napreduje svojim tempom te sam kao roditelj upoznata i vrlo zadovoljna pedagoškim pristupom mome djetetu sa strane fonetičarke. \nUvođenjem ovog zakona, mome djetetu uskratit ćete terapije razvoja govora jer na cijelom otoku Krku nemamo logopeda koji ima slobodan termin u skorašnje vrijeme. Govorim o \nlistama čekanja od godinu dana i više. Isto tako, logopedi na otoku Krku provode terapije tako da uzimaju u isto vrijeme više djece što smatram vrlo nekvalitetnim radom a pogotovo za \ndijete s teškoćama. S obzirom na trenutno stanje u našoj državi po pitanju broja logopeda prema broju djece kojima je potrebna ta vrsta terapije, smatram da je uvođenje ovakvog ograničavajućeg zakona vrlo neodgovorno prema najnezaštićenijoj grupi građana, odnosno djeci s poteškoćama. U svome profesionalnom radu često imam radionice i stručna usavršavanja na temu inkluzije djece s poteškoćama u redovnu nastavu. Ovaj zakon se krši sa svime onim što predstavlja Konvencija o dječjim pravima koja je univerzalna te se primjenjuje na svu djecu, u svim situacijama, u gotovo cijeloj zajednici naroda. Prema tome, smatram da je moje roditeljsko pravo da svoje dijete vodim na terapije razvoja govora gdje je moje dijete sretno i napreduje u sklopu svojih sposobnosti.\nIz konvencije o pravima djeteta:\n• Pri donošenju svih odluka ili izvršenju postupaka koji utječu na dijete, ili na djecu\nkao skupinu, najvažnija mora biti dobrobit djeteta. To se odnosi kako na odluke koje\ndonose vladina, upravna ili zakonodavna tijela, tako i na odluke koje donosi obitelj."]