{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Obrascu zakonodavnih aktivnosti za 2025."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2025.","Temeljem odredbi čl. 9. i 10. Zakona o pravobranitelju za djecu (NN 73/17) dostavljamo prijedlog za dopunu Obrasca zakonodavnih aktivnosti Ministarstva turizma i sporta za 2025., na način da se njime predvidi dopuna Zakona o sportu.\nObrazloženje: \nVažeći Zakon o sportu, donesen u prosincu 2022., a koji je stupio na snagu 1. siječnja 2023. godine, u mnogočemu je unaprijedio zaštitu prava djece koja se bave sportom. Međutim, praćenjem ovog područja, primarno kroz pojedinačne pritužbe povreda prava djece koja se bave sportom, i dalje uočavamo da još uvijek ima prostora za poboljšanja. Na potrebu dopune Zakona o sportu te prijedloge i zapažanja pravobraniteljice za djecu ukazali smo Ministarstvu turizma i sporta u inicijativi za dopunom Zakona o sportu koju smo uputili u prosincu 2023. godine, nakon čega smo obaviješteni da će naši prijedlozi biti razmatrani prilikom izmjena i dopuna Zakona o sportu.\nKako dopuna Zakona o sportu nažalost nije predviđena u narednoj godini, a prijedlozi se odnose na sigurnosne i zaštitne mehanizme za djecu sportaše smatramo da je nužno njihovo žurno razmatranje. \nPrijedlozi iz inicijative za dopunu Zakona o sportu odnosili su se na: \n- Uvođenje sustava licenci za rad s djecom u sportu, koje bi osim uvjerenja o stručnim kompetencijama i psihološko-pedagoškim kompetencijama za stručne kadrove, obuhvaćalo i uvjerenje da se ne radi o počiniteljima kažnjivih radnji. Predloženi sustav licenci bi prema našem stajalištu osim stručnih kadrova trebao obuhvaćati i druge osobe koje kroz sport dolaze u doticaj s djecom, radi provjere njihove prethodne osuđivanosti.\n- Proširenje kruga aktivnosti i zadaća koje nacionalni sportski savezi obavljaju kao javnu ovlast.  Prijedlog se odnosio na: sustav mentoriranja, uvjete i način posredovanja u sportu, putovanja djece sportaša te na donošenje općih akata koji reguliraju rad svih tijela čije je osnivanje predviđeno statutima pojedinog saveza, s obzirom na specifičnost svakog konkretnog sporta. Prijedlog se također odnosio i na potrebu donošenja i objave različitih kriterija u čijem izostanku Ured često zaprima pritužbe na diskriminaciju (kriterije izbora sportaša u tim/reprezentaciju, kriterije za izbor sportaša kojima će se financirati ili sufinancirati različiti materijalni troškovi, kriterije za izbor sportaša kojima će se dodijeliti nagrade u sportu, kriterije za izbor trenera nacionalnih sportskih reprezentacija). Također, prijedlog uključuje i propisivanje obveze donošenja i objave kriterija za korištenje javnih sportskih građevina, kao i financiranja sportskih klubova od strane JLS-a, gdje su također često zastupljene pritužbe na diskriminaciju.\n- Dopunu odredbi kojima se propisuju zapreke za obavljanje poslova u sportu (na način da se uz već propisane zapreke za obavljanje poslova u sportu, zabrani rad s djecom osobama koje su prekršajno osuđene za spolno uznemiravanje, nasilna ponašanja prema djeci, kao i onima s izrečenom mjerom opreza, zaštitnom ili sigurnosnom mjerom koja ih čini nepodobnima za rad s djecom) te za učinkovitiju zaštitu djece u slučaju saznanja za počinjenje kaznenih djela.\nZaštita djece od nasilnog i zlostavljajućeg ponašanja i zaštita od diskriminacije prioritetna je zadaća svih te je potrebno žurno otkloniti sve rizike koji potencijalno ugrožavaju djecu i njihovu sigurnost. Stoga molimo još jednom da se ova pitanja u okviru dopune odredbi Zakona o sportu rješavaju žurno, na način da se predvidi dopuna Zakona o sportu čim prije, po mogućnosti već u prvom kvartalu 2025. Upozoravamo da bi prolongiranje dopune ovog propisa za 2026. godinu ostavilo značajne negativne učinke i posljedice na djecu sportaše.","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na vašim prijedlozima i komentarima. \n\nVezano uz prijedlog uvođenja sustava licenci za rad s djecom u sportu skrećemo pažnju da je odredbama Zakona o sportu (Narodne novine, broj: 141/22) i Pravilnika o obveznom dijelu sadržaja programa stručnog osposobljavanja i usavršavanja za instruktora i trenera te stručnim uvjetima za njegovo provođenje (Narodne novine, broj 91/23) propisano da svi treneri koji završe programe osposobljavanja i usavršavanja imaju, između ostalih, i stečena znanja i vještine iz područja pedagogije i psihologije. Napominjemo kako treneri 4. i 5. razine imaju završene visokoobrazovne programe kojima također stječu navedena znanja i vještine. \n\nS obzirom na navedeno smatramo kako nema potrebe uvođenja dodatnog sustava licenciranja za rad s djecom u sportu.\n \nVezano uz prijedlog da se pribavljaju uvjerenja da se ne radi o počiniteljima kažnjivih radnji za osobe koje rade s djecom skrećemo pažnju da je pri Ministarstvu pravosuđa i uprave pokrenuta inicijativa za donošenje Zakona o zaštiti djece od nasilja te smo mišljenja kako je isto potrebno urediti odredbama toga Zakona za sve profesije koje su u kontaktu s djecom, \n\nVezano uz prijedlog da se propiše obveza donošenja i objave kriterija za koje zaprimate pritužbe na diskriminaciju, a odnose se na rad nacionalnih sportskih saveza i njihove zadaće, skrećemo pažnju da je funkcioniranje sustava sporta kao i osiguranje skrbi o sportašima, pa tako i djeci sportašima, propisano zadaćama nacionalnih sportskih saveza odnosno člankom 37. stavkom 4. Zakona o sportu, a između kojih su i organiziranje i vođenje sportskih natjecanja, promicanje stručnog rada u sportu i skrb o osposobljavanju i usavršavanju stručnih djelatnika u sportu, stručno usavršavanje i licenciranje stručnih kadrova (propisuje se mentoriranje) i skrb o nacionalnoj sportskoj ekipi kao i obvezom donošenja općih akata iz stavka 5. istoga članka. Nadzor nad provedbom Zakona o sportu u nadležnosti je sportske inspekcije koja utvrđuje jesu li nacionalni sportski savez donijeli sve propisane opće akte te jesu li ti opći akti u skladu s odredbama Zakona o sport.\n\nVezano uz prijedlog da se propiše obveza vlasniku javne sportske građevine da donese i javno objavi kriterije za korištenje sportskih građevina napominjemo kako su jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u najvećem dijelu vlasnici sportskih građevina u Republici Hrvatskoj \nNavedene sportske građevine financiraju se iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, te s obzirom na navedeno jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave samostalno odlučuju o načinu korištenja sportskih građevina u svome vlasništvu te načinu uprihodovanja od iznajmljivanja istih. \n\nNadalje, vezano uz financiranje sportskih klubova od strane jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, napominjemo da je člankom 75. stavkom 7. Zakona o sportu propisano da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave općim aktom na prijedlog sportske zajednice te školskog i akademskog sportskog saveza, u dijelu programa koji provode i ako su osnovani u toj jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave, detaljnije propisuju kriterije financiranja javnih potreba u sportu, mjerila za osiguranje sredstava, metodologiju i rokove za izradu i dostavu prijedloga programa javnih potreba, način izvršavanja programa javnih potreba, način i rokove izvještavanja o provedbi programa javnih potreba te metodologiju izrade financijskih planova korisnika javnih potreba u sportu.\n\nVezano uz prijedlog o dopuni odredbi koje se odnose na zapreke za obavljanje poslova u sportu, iste su propisane člankom 111. Zakona u sportu, te kako smo naveli i u odgovoru na komentar koji ste poslali putem e-Savjetovanja za Zakon o sportu, u slučaju počinjenja kaznenih djela, teško je definirati činjenicu i trenutak saznanja, a osobito štetnost posljedica počinjenog djela te ishod budućeg postupka. Uvažavajući činjenicu kako nema registra iz kojeg bi se podaci mogli crpiti, kao i nemogućnost povezivanja s maloljetnom osobom, stavljanje takvog tereta na klubove i saveze, moglo bi dovesti do neprovedivosti takve odredbe. Savezi ovaj viši standard mogu osigurati svojim općim aktima, uvažavajući iskustvo s učestalim slučajevima ako isti postoje. Također, treba uzeti u obzir i veliku mogućnost zlouporabe takvog propisa bez obzira na činjenicu da ista ima za cilj zaštitu djece. Nadalje, a vezano uz nadopunu članka za utvrđivanje zapreka u sportu za osobe koje su prekršajno osuđene za spolno uznemiravanje temeljem Zakona o suzbijanju diskriminacije i Zakona o ravnopravnosti spolova kao i osoba koje su u prekršajnom postupku osuđena za nasilna ponašanja prema djeci i osoba kojima je izrečena zaštitna mjera opreza, zaštitna mjera ili sigurnosna mjera koja ih čini nepodobnima za rad s djecom, Ministarstvo turizma i sporta će iste razmotriti prilikom idućih izmjena i dopuna Zakona o sportu.\n\nMinistarstvo turizma i sporta smatra kako se novim Zakonom o sportu značajno unaprijedio sustav sporta u Republici Hrvatskoj kao i skrb o sportašima i djeci sportašima, no treba uzeti i u obzir činjenicu kako je sustav sporta specifični sustav koji se zasniva na radu neprofitnih udruga i volontera te prilikom donošenja propisa kojima se regulira sustav sporta treba voditi brigu da prenormiranje može dovesti do negativnog efekta"]
[2,"HRVOJKA SKOKOVIĆ HARAŠIĆ","OBRAZAC ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI ZA 2025.","Poštovani, s obzirom na plan novelacije navedenih zakona, ljubazno molimo uzeti u obzir mogućnost modernizacije istih na način da se razmotri, po uzoru na vodeće Države članice u sektoru turizma, i modernizacija propisa koja će u obzir uzeti trendove poput privlačenja digitalnih nomada koji trebaju i smještaj i mjesto rada (hibridni način rada npr. \"od kuće\"), no na terenu se pokazala potreba da se digitalnim nomadima omogući i \"hibridna\" vrsta smještaja na kraći, srednji ili dulji rok, gdje pritom nisu skloni \"klasičnom\" najmu smještaja u hotelima. U tom smislu se moli razmotriti modernizaciju pravilnika o kategorizaciji (na primjer Pravilnik o razvrstavanju, kategorizaciji i posebnim standardima ugostiteljskih objekata iz skupine Hoteli te drugih relevantnih dokumenata). Isto tako se moli razmotriti modernizaciju propisa te harmonizaciju istih sa trendovima budućnosti što uključuje i harmonizaciju sa aktivnostima i troškovima koji se mogu financirati kroz projekte EU-a, primjerice za projekte istraživanja i razvoja u turizmu, primjerice kroz \"živuće laboratorije\" ili \"living labs\" gdje se u trenutnim okolnostima pionirski projekti istraživanja i razvoja u turizmu moraju prilagođavati postojećim (u tom kontekstu zastarjelim\") modelima kategorizacije objekata za smještaj, čime se u praksi nameće ograničenja u opsegu aktivnosti koje bi se mogle provoditi za inovativne projekte, prilagođene trendovima budućnosti u sektoru turizma, migracija i priuštivog stanovanja te hibridnim modelima djelovanja koji usklađuju navedene trendove. Unaprijed hvala na razmatranju mogućnosti novelacije i modernizacije propisa koji bi uključivali i aktualno predviđene buduće trendove razvoja turizma kako je ranije opisano.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na komentaru. Napominjemo da će se za izradu novog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti osnovati radna skupina sastavljena od komora i strukovnih udruga u ugostiteljstvu te će se razmotriti sve potrebe za modernizacijom postojećeg zakonskog uređenja. Po donošenju novoga zakona o ugostiteljskoj djelatnosti donijet će se i novi pravilnici kojim se uređuje kategorizacija ugostiteljskih objekata."]