{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":230,"n_cols":6,"rows_kept":230,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - INTEGRIRANI NACIONALNI ENERGETSKI I KLIMATSKI PLAN ZA REPUBLIKU HRVATSKU ZA RAZDOBLJE OD 2021. DO 2030. GODINE"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Integrirani nacionalni","Pučka pravobraniteljica daje mišljenje na NECP temeljem višegodišnjeg iskustva u radu na predmetima povezanim s klimatskim promjenama i energetskim siromaštvom, u kojima postupa u cilju zaštite ljudskih prava, posebice ustavnog prava na zdrav život i zdrav okoliš, odnosno prava na čist, zdrav i održiv okoliš koje je 2022. godine priznala Opća skupština Ujedinjenih naroda kao univerzalno ljudsko pravo te u cilju suzbijanja diskriminacije.\n\nUvodno ističemo da je u Izvješću za 2023. godinu, pučka pravobraniteljica dala preporuku br. 108. Hrvatskom saboru, da proglasi klimatsku i ekološku krizu te uvede procjenu utjecaja zakona i proračuna na klimu i ljudska prava, koju je dala i u posebnom Izvješću o pravu na zdrav život i klimatskim promjenama u Republici Hrvatskoj (2013.-2020.), a nastavno na Rezoluciju Europskog parlamenta iz 2019. godine, kojom je proglasio klimatsku i okolišnu krizu zatraživši od Europske komisije usklađivanje zakonskih i proračunskih prijedloga s ciljem ograničenja globalnog zatopljenja do 1,5°C te s očuvanjem bioraznolikosti. \n\nPučka pravobraniteljica je u istom izvješću ukazala da energetsko siromaštvo utječe na kvalitetu života građana, na njihovo fizičko i mentalno zdravlje, te za posljedicu može imati znatne financijske poteškoće, pa i gubitak doma. Osobe izložene energetskom siromaštvu često moraju birati između podmirenja troškova grijanja/hlađenja prostora u kojima žive te drugih egzistencijalnih troškova, poput onih za hranu. \n\nOsim  nepovoljnog socio-ekonomskog položaja i života u lošoj gradnji, na energetsko siromaštvo utječe i fizička nemogućnost priključenja na elektroenergetsku mrežu ili dostupnost energije iz obnovljivih izvora, što je često i međusobno povezano. Ovaj problem je osobito povezan s populacijom povratnika nakon Domovinskog rata, mahom srpskog podrijetla, čije kuće su prije rata imale priključke na elektrodistribucijsku mrežu, no unatoč znatnom proteku vremena, priključak im još uvijek nije obnovljen. Podaci HEP ODS-a za 2023. godinu navode kako je re-elektrifikaciju nakon gubitka električne energije tijekom i nakon Domovinskog rata potrebno provesti na još 1.002 kućanstva u 15 županija, od čega najviše (333) u Zadarskoj županiji. Kako su tijekom 2023. godine re-elektrificirana 93 priključka, proces će očito biti (i dalje) dugotrajan, a ionako malobrojne obitelji koje su se vratile u predratne domove nastaviti će živjeti bez dostupne električne energije nužne za uobičajeno održavanje domaćinstva i gospodarske djelatnosti. Napokon, sporost u re-elektrifikaciji ne djeluje poticajno na naseljavanje ovih područja.\n\nUz redovno praćenje cijena energenata na tržištu i donošenje mjera namijenjenih suzbijanju energetskog siromaštva, nužno je raditi na prevenciji energetske krize osobito u sklopu provedbe Europskog zelenog plana na području RH, čiji je cilj povećati udio obnovljive energije u potrošnji energije.\n\nU mišljenju pučke pravobraniteljice u javnom savjetovanju povodom Strategije niskougljičnog razvoja RH u 2017. godini, ukazuje se da se u istoj potvrđuje da onečišćenje zraka utječe na ljudsko zdravlje te se dovodi u vezu s korištenjem visokougljičnih modela energetske proizvodnje, koji se u RH koriste kao značajni izvori energije, te se u istoj opravdava potreba za daljnjim radom elektrane na ugljen. Ukazuje se i na potrebu preciziranja indikatora i aktivnosti koje će doista dovesti do smanjenja emisija, što ovisi o scenariju za kojeg će se RH opredijeliti u Strategiji niskougljičnog razvoja RH budući je ona prilika i obveza za uvođenje najviših standarda zaštite okoliša i ljudskog zdravlja. Međutim, do sada to još nije učinjeno. \n\nVažeći Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja (NN, br. 127/19) i Strategija niskougljičnog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu (NN, br. 63/21) ne određuju klimatsku neutralnost kao cilj za RH pa tako Strategija niskougljičnog razvoja razmatra tri scenarija za smanjenje emisija stakleničkih plinova: referentni scenarij (NUR), scenarij postupne tranzicije (NU1) i scenarij snažne tranzicije (NU2). Najbliži klimatskoj neutralnosti je NU2 kojem je cilj da se u 2050. godini postigne smanjenje emisije za 80% u odnosu na 1990. godinu. \n\nPučka pravobraniteljica je u mišljenju koje je u studenome ove godine dala na Prijedlog zakona o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja s konačnim prijedlogom Zakona, pozdravila uvođenje dugoročnog klimatskog cilja - postizanja klimatske neutralnosti do 2050. godine. U ovom je Prijedlogu zakona navedeno da je NECP provedbeni akt važeće Strategije niskougljičnog razvoja koju je potrebno ažurirati i uskladiti s ciljem klimatske neutralnosti do 1. siječnja 2029. godine, slijedom čega ističemo da je potrebno razmotriti mogućnost i ranijeg takvog usklađivanja upravo iz razloga jer je NECP tek provedbeni akt. \n\nIz Uvoda NECP-a je razvidno da se isti nadovezuje na postojeće nacionalne strategije i planove te da su države članice, sukladno čl. 14. Uredbe (EU) 2018/1999 trebale prijaviti ažuriranje svog posljednjeg priopćenog integriranog NECP-a zbog postizanja ugljične neutralnosti do 2050. godine. Budući da je u studenome 2024. Europska komisija poslala službenu opomenu Republici Hrvatskoj i još 12 država članica jer nisu dostavile konačne ažurirane NECP u previđenom roku, iako sa zakašnjenjem, pozdravljamo stavljanje NECP-a u zakonodavnu proceduru. \n\nPri tome, pučka pravobraniteljica je u travnju i lipnju ove godine zaprimila nekoliko pritužbi organizacija civilnog društva koje se bave zaštitom okoliša, u kojima se ukazuje na nedostatak transparentnosti po pitanju revidiranog NECP-a te nedostatak javne rasprave o istom, te se u pitanje dovodi razina poštivanja prava na pristup informacijama o okolišu i prava na sudjelovanje javnosti u odlučivanju u pitanjima okoliša koji su zajamčeni Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, tzv. Aarhuškom konvencijom.\n\nU odnosu na izneseno u NECP-u, razvidni su novi napori koje RH ulaže u cilju postizanja klimatske neutralnosti pa je tako u dijelu 2.1. Dimenzija: dekarbonizacija, predviđen izlazak iz pogona jedine elektrane na ugljen u Hrvatskoj - TE Plomin 2 do kraja 2032. godine, dok se istovremeno, u dijelu 2.3. Dimenzija: energetska sigurnost, u svrhu povećanja otpornosti regionalnih kao i hrvatskog energetskog sustava, u NECP-u utvrđuje cilj: povećanje sigurnosti opskrbe prirodnim plinom kroz povećanje kapaciteta terminala za ukapljeni prirodni plin, pri čemu se navodi da će izgradnja novih plinovoda prema zemljama EU i zemljama Zapadnog Balkana doprinijeti povećanju regionalne sigurnosti opskrbe plinom. Nadalje, u dijelu 2.4. Dimenzija: unutarnje energetsko tržište, kao glavni infrastrukturni projekti navode se i plinovodi za transport prirodnog plina i biometana. Budući da prirodni plin predstavlja fosilno gorivo, postavlja se pitanje je li ovakvim NECP-om moguće postići klimatsku neutralnost do 2050. godine, posebice u odnosu na uočenu zastupljenost i oslanjanje na prirodni plin. \n\nStoga je ovakav plan, prvenstveno potrebno pojasniti, odnosno obrazložiti, a zatim po potrebi i revidirati pojedine projekte i ciljeve.  \n\nNadalje, u svojstvu središnjeg tijela za suzbijanje diskriminacije, sukladno Zakonu o suzbijanju diskriminacije (NN, br. 85/08,112/12; dalje: ZSD) pučka pravobraniteljica ukazuje da su skupine građana u marginaliziranom položaju, koje često trpe diskriminaciju u drugim područjima društvenog života, izložene razornijem djelovanju klimatskih promjena. Stoga je prilikom donošenja politika i mjera za smanjivanje utjecaja klimatskih promjena i postizanja klimatske neutralnosti, potrebno usmjeriti dodatne napore na prevenciju ili smanjivanje njihovog negativnog učinka na ove skupine građana. Slijedom navedenoga, pozdravljamo činjenicu da NECP, između ostaloga, izričito navodi negativan utjecaj na socijalne i ekonomske prilike te socijalne aspekte energetskog siromaštva, vezano uz koje je NCEP-om predviđeno donošenje Programa za suzbijanje energetskog siromaštva do kraja 2024. godine. \n\nPri tome napominjemo da je jednakost jedna od temeljnih vrednota Ustava RH, a diskriminacija u hrvatskom pravnom poretku zabranjena čl. 14. Ustava RH te nizom međunarodnih ugovora i antidiskriminacijskim pravom EU te na zakonskoj razini ZSD-om, kao organskim zakonom koji je krovni zakon za suzbijanje diskriminacije u RH. Iako je RH obvezna osigurati ostvarivanje načela jednakog postupanja odnosno jamčiti zaštitu od diskriminacije, zbog negativnog učinka klimatskih promjena na najugroženije kategorije građana, kao i smanjene mogućnosti da se istima prilagode, smatramo potrebnim i u tekstu NECP-a izrijekom navesti zabranu diskriminacije kao načelo kojim se treba voditi prilikom primjene NECP-a i razmatranja učinaka njegovih odredaba. \n\nIako se na području Republike Hrvatske suzbijanju energetskog siromaštva pristupa međusektorskim politikama i propisima o energetici, gradnji i socijalnoj skrbi, prema zaprimljenim pritužbama građana evidentno je da postoji potreba za poduzimanjem konkretnijih mjera u svrhu sprečavanja i suzbijanja ovog ozbiljnog problema koji negativno utječe na brojne aspekte života pojedinca i zajednice. U tu svrhu pučka pravobraniteljica pozdravlja donošenje Integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za Republiku Hrvatsku razdoblje od 2021. do 2030. godine u dijelu o suzbijanju i sprečavanju energetskog siromaštvu kroz donošenje Programa za suzbijanje energetskog siromaštva.  \n\nBudući da Program za suzbijanje energetskog siromaštva još uvijek nije razvijen, pučka pravobraniteljica ukazuje da je prilikom izrade istoga važno identificirati točne indikatore energetskog siromaštva, poput udjela potrošnje energije u ukupnim izdacima kućanstva, nemogućnost održavanja adekvatne temperature u domu, kvalitetu energetske infrastrukture, pristup energetskoj infrastrukturi i sl.\n\nNastavno na sve izneseno, smatramo da Republika Hrvatska kroz NECP treba svojim građanima osigurati najviše standarde zaštite ljudskih prava i zaštitu od diskriminacije te očuvanje ustavnih vrednota zaštite okoliša, prirode i jednakosti, za što još ima prostora. Stoga se predlaže ovo mišljenje razmotriti  te u NECP unijeti potrebne dopune i pojašnjenja, kako je njime predloženo."]
[2,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","Integrirani nacionalni","U dokumentu je nužno sustavno označiti brojevima i nazivom sve tablice i slike radi lakšeg referenciranja."]
[3,"ZELENA AKCIJA","Integrirani nacionalni","U nastavku se nalazi komentar udruge Zelena akcija: \n​​\nNacionalni energetski i klimatski plan (NECP) nije samo loše napisan i neusklađen s EU ciljevima, već ne odražava ni minimum političke ambicije niti potrebnih financijskih ulaganja. Štoviše, dokument predstavlja nastavak greenwashinga Vladine energetske politike temeljene na fosilnim gorivima.\nZelena akcija poziva nadležne institucije da usklade NECP s obvezama iz europskog zakonodavstva i uklone mjere koje potiču daljnju upotrebu fosilnih goriva. Umjesto toga, moraju bolje definirati mjere za povećanje ulaganja u obnovljive izvore energije koje Hrvatsku mogu pozicionirati kao lidera u regionalnoj energetskoj tranziciji.\nNaime, NECP bi trebao biti najvažniji nacionalni dokument koji oblikuje zelenu i održivu energetsku i klimatsku politiku do 2030. godine, međutim, on je sve samo ne plan kojim će Hrvatska ostvariti svoje klimatske ciljeve i postati klimatski neutralna. \nUmjesto hitne dekarbonizacije i promocije povećanja obnovljivih izvora energije, hrvatski NECP predviđa povećanje sa 745 milijuna kubika u 2022. (49% domaće proizvodnje) na 920 milijuna kubika odnosno 59% domaće proizvodnje ugljikovodika (nafte i plina), povećanje domaće proizvodnje nafte i plina sa 745 milijuna kubika (49%), koliko je bilo 2022., na 920 milijuna kubika (59%) u 2030. godini, povećanje kapaciteta LNG terminala na Krku te istraživanje potencijalnih ležišta nafte i plina u Slavoniji, Dinaridima i na Jadranu. Istovremeno, potražnja za plinom pada i nastavit će padati, što je i cilj EU-a. \nAko će slijediti mjere iz NECP-a, ne samo da Hrvatska neće biti klimatski neutralna do 2050. godine, već će tada i dalje trošiti značajnu količinu fosilnih goriva i time je suprotan ciljevima Europskog zelenog plana. Daljnje ulaganje u infrastrukturu za fosilna goriva dugoročno predstavlja i ekonomski rizik za Republiku Hrvatsku u obliku neiskorištenih imovina s obzirom da će EU tržišta, za razliku od Hrvatske, do 2050. godine povećati ulaganja u obnovljive izvore energije i odustajati od fosilnih goriva.\nNadalje, EU direktiva o promicanju energije iz obnovljivih izvora od država članica jasno traži uvođenje područja za brži razvoj obnovljivih izvora energije u lokalne prostorne planove, međutim, čini se kako ovo nije jednako prioritetno Vladi RH. Umjesto poticanja povećanja obnovljive energije iz sunca ili vjetra, hrvatski NECP se snažno oslanja na povećanje udjela krute biomase iako nije uveden nacionalni sustav certificiranja i jamstava o podrijetlu biomase, biogoriva, goriva iz biomase ili drugih energetskih proizvoda. Taj sustav nadgledanja podrijetla biomase, koji se u NECP-u ni ne spominje, je nužan kako bi se osiguralo da se biomasa za energiju ne proizvodi od sirovina dobivenih na zemljištu koje je veoma važno za očuvanje bioraznolikosti ili proizvodnju hrane. Obnovljivi izvori energije se mogu smatrati održivima samo ako uistinu nemaju štetan učinak na bioraznolikost, okoliš i klimu.\nHrvatska ima značajan potencijal za razvoj obnovljivih izvora energije, posebno Sunčeve. Svaki korak prema povećanju ulaganja u fosilna goriva ugrožava, ne samo predanost EU ciljevima, već i mogućnosti za povlačenje značajnih sredstava iz EU fondova za pravednu zelenu tranziciju. \n\nStudijom deplinofikacije Republike Hrvatske, koju je predstavila Zelena akcija, pokazano je da je moguće fosilni plin zamijeniti obnovljivim izvorima do 2035. godine, uz povrat troškova do 2037.\nU studiji je provedena analiza deplinofikacije Hrvatske koja uključuje sektore proizvodnje električne energije, industrije, grijanja i transporta. Pokazalo se da je deplinofikacija toplinskih sustava moguća na području cijele Republike Hrvatske do 2035. Dizalice topline, obnovljivi izvori energije i mjere energetske učinkovitosti najučinkovitiji su za smanjenje potrebe i potražnje za fosilnim plinom u sektoru grijanja.\nhttps://www.zelena-akcija.hr/hr/publikacija/stud\nija-deplinofikacije-republike-hrvatske \n\nZamjena plina obnovljivim izvorima energije može pozitivno utjecati na sigurnost i priuštivost opskrbe energijom, stvoriti nova radna mjesta i pomoći energetski siromašnim kućanstvima polazala je Socijalna analiza deplinofikacije: \n\nhttps://www.zelena-akcija.hr/system/document/136\n2/doc_files/original/Socijalna_analiza_Studije_d\neplonifikacije_Hrvatske__1_.pdf \n\n\nDodatno: \n\n-Javno savjetovanje - unatoč veličini i važnosti plana, trajanje savjetovanja je propisano u minimalnom roku od 30 dana, dok su izostali drugi oblici konzultacija sa civilnim sektorom kada su još sve mogućnosti otvorene i kad se može osigurati djelotvorno sudjelovanje javnosti.\n\n-Nije napravljena Strateška procjena utjecaja na okoliš (SPUO) za plan.\n\n-Podržavamo povećanje korištenja solarnih elektrana i vjetroelektrana (ukoliko se grade na lokacijama na kojima nemaju negativne utjecaje na bioraznolikost i stanovništvo); geotermalni izvori (ukoliko se uhvate štetni plinova i ponovno injektira voda nakon upotrebe), dizalice topline, i revitalizacija postojećih hidroelektrana. Međutim, preoptimističan je Plan u pogledu nekoliko ekološki štetnih tehnologija, uključujući fosilni plin, nove hidroelektrane, nuklearnu energiju, biomasu, spaljivanje otpada i biogorivo. Treba uzeti u obzir da su pravila u vezi ovih tehnologija sve stroža i da je sve teže naći financiranje za takva postrojenja, tako da ne treba računati na povećanje korištenja ovih energenata u budućnosti, nego značajno smanjenje.\n\n-Cijeli plan je previše optimističan u vezi primjene vodika. Prednost za buduću opskrbu vodikom iz OIE moraju imati industrije koje se ne može ili jako teško može dekarbonizirati na drugačiji način, npr. čelik, kemikalije, zrakoplovstvo, brodski prijevoz na velike udaljenosti i teški cestovni prijevoz. Vodik se nikako ne smije koristiti za gradski prijevoz niti grijanje jer postoji bolja i jeftinija alternativa – elektrifikacija, i za grijanje i geotermal.\n\n- U sektoru prometa je nedovoljno uključen plan smanjenja broja korištenja motornih vozila, kao niti analiza benefita takvog pristupa. S druge strane, previše se ulaže u tehno-optimistična rješenja koja su dijelom još u eksperimentalnoj fazi. Npr. čak 355 milijuna eura se planira investirati u razvoj tržišta niskougljičnih goriva, a za promociju javnog prijevoza i integrirani promet samo 20% više sredstava. \n\n- U mjeri TR-4 Razvoj energetski učinkovitog pomorskog prometa i prometa unutarnje plovidbe nedefiniran je udio električne energije, amonijaka i vodika, kao altenativnih energenata. Za kratke relacije plovidbe, kakve su prisutne u našem primorju, energetski najučinkovitije je koristiti električnu energiju.\n\n-Općenito, Plan ne odražava ozbiljnost situacije u kojoj se nalazimo i hitnu potrebu za dekarbonizacijom našeg cjelokupnog energetskog sustava, uključujući potpuno postupno ukidanje plina. Plan i dalje pokazuje značajnu potrošnju fosilnog plina u 2050. godini, što je nedopustivo. Ne možemo se osloniti na LULUCF da nas spasi, jer drveće gubi sposobnost apsorpcije ugljika u razdobljima visokih temperatura i sve učestalijih sušnih perioda. Čak i za termoelektranu Plomin II, čije bi zatvaranje trebalo biti prioritet, i iako je već godinama poznato da je potrebno pronaći rješenje za opskrbu Istre električnom energijom u vrijeme najveće potražnje, ovaj nacrt Plana još uvijek ne daje jasne odgovore.\n\n-Životni vijek NE Krško je već produžen na 60 godine, što znači do 2043. Nije jasno da li je realno da NE do tada radi, međutim posve sigurno nije realno da iza toga i dalje radi. A nije ni realno da se do 2050. izgradi druga nuklearna elektrana. Znači za 2050. treba računati na 0 MW nuklearne energije. Ako se pod ‘alternativnim rješenjima’ misli na takozvane ‘male modularne reaktore’ (SMR), treba biti svjestan da, iako su bili predmet beskrajne pompe posljednjih godina, zapravo nikada nisu izgrađeni, nijedan se sada ne gradi i najvjerojatnije nijedan nikada neće biti izgrađen zbog previsokih troškova povezanih s ovim tipom projekata.\n\n-Hrvatska još nema plan kako će zamijeniti TE Plomin. Naravno da je sigurnosti napajanja područja Istre važno, ali to je poznato već godinama i osim relativno malih projekata poput Dobra Energije, nije jasno koji je plan. Potrebno je povećati broj PV projekata, raditi na smanjenju potrošnje, izgraditi spremnike energije i bolje povezati Istru s ostatkom sustava. Nije realno za očekivati da će Plomin II biti isplativ do 2032., tako da je potrebno da HEP ubrza pripremu za izgradnju solarne elektrane u Istri i zatvaranje TE Plomin. Za sad ne vidimo ni jednu solarnu elektranu u Istri na HEP-ovoj webstranici, a preložene mjere u NECP nisu dovoljno precizno opisani da bi bilo jasno kako se ovo namjerava rješiti.\n\n-Sektor gospodarenja otpadom je također nedovoljno razrađen: Potrebno je propisati obavezu izgradnje lokalne komunalne infrastrukture za oporabu biootpada do 2028. godine (procesima kompostiranja ili anaerobne digestije), kako bi se ubrzalo ispunjenje ciljeva recikliranja i smanjenja odlaganja biorazgradivog otpada te smanjenja nastanka emisija metana na odlagalištoma otpada. Potrebno je među mjere dodati i uspostavu lokalnih centrara za popravljanje i ponovnu uporabu otpada koji su dokazano jedan od najuspješnih modela za poveća nje resursne učinkovitosti, produljenje životnog vijeka proizvoda i sprječavanje nastanka  otpada. Lokalni centri za zbrinjavanje otpada imaju dokazano najbolje rezultate u recikliranju u gradovima i općinama koji su izgradili efikasne lokalne sustave cjelovitog zbrinjavanja otpada (Prelog, Krk itd.), dok su regionalni centri za gospodarenje otpadom dokazano spor i neučinkovit segment sustava gospodarenja otpadom u RH.\n\nKonačna verzija plana mora se direktno pozabaviti ovim problemima i konačno pokazati jasne prioritete Republike Hrvatske radi rješenja ovog egzistencijalnog pitanja."]
[4,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","Integrirani nacionalni","1. Dinamika izdavanja energetskih odobrenja trebala bi biti usklađena s ciljevima koji su predviđeni NECP-om za 2030. i 2040. godinu. \n\n2. Potrebno je pozivati se na trenutno važeću regulativu u sektoru električne energije (npr. potrebno navesti aktualna Mrežna pravila prijenosnog sustava, itd.)\n\n3. Pojedina poglavlja vezana uz energetske prilike nisu ažurirana. Npr. u poglavlju 2.4.1. su navedene činjenice koje su vrijedile 2021. godine, dok su zbog primjene FB metodologije okolnosti bitno izmijenjene, poglavlje 2.4.3 je također potrebno uskladiti, poglavlje OIE-3, itd. \n\n4. Podatke o ostvarenjima u elektroenergetskom sustavu, kao i očekivanja o priključenju obnovljivih izvora u iduće dvije do tri godine potrebno je uskladiti sa podacima operatora sustava. \n\n5. Ulaganja koja su potrebna u prijenosnu mrežu u idućem desetogodišnjem razdoblju nisu u potpunosti usklađena s procjenama i planovima HOPS-a. Kako je u proteklom razdoblju došlo do zastoja u odobravanju planova razvoja prijenosne mreže potrebno je minimalno navesti da se mogu očekivati povećani troškovi u odnosu na iskazane obzirom na rast jediničnih cijena opreme i cijena radova, koji direktno utječe na potrebu za povećanim investicijskim ulaganjima za očuvanje pouzdanosti postojećeg sustava kroz rekonstrukcije i revitalizacije, kao i izgradnju novih elemenata mreže za integraciju obnovljivih izvora energije."]
[5,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","Integrirani nacionalni","U nastavku iznosimo mišljenje Udruženja obnovljivih izvora energije HGK.\n\nPredloženi Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u trenutnom obliku ne odražava u potpunosti stvarne potencijale Hrvatske za razvoj obnovljivih izvora energije, niti osigurava potrebne preduvjete za njihovu učinkovitu provedbu. Dokument bi mogao dodatno dobiti na kvaliteti povećanjem transparentnosti metodologije, boljom usklađenošću s ključnim strateškim dokumentima te uključivanjem konkretnih mjera potpore investitorima.\n\nPostavljeni ciljevi već sada pokazuju da je, uz postojeće projekte, projekte u izgradnji i izdana energetska odobrenja, dosegnut predviđeni kapacitet za 2030. godinu. Međutim, valja naglasiti važnost ishođenja svih potrebnih dozvola i suglasnosti tijekom trajanja energetskog odobrenja (EO), što postavlja pitanje koliko će projekata na kraju biti realizirano u zadanim rokovima. Temeljiti ostvarenje ciljeva isključivo na izdanim EO-ima bez jamstva njihove realizacije nije optimalno.\n\nDokument bi mogao adresirati ključne administrativne prepreke, uključujući kašnjenja u donošenju regulatornih okvira, poput desetogodišnjih planova razvoja elektroenergetske mreže, koji su ključni za realizaciju novih projekata. Takvi planovi su od presudne važnosti za operatore sustava i korisnike mreže, a njihovo neusklađivanje s trenutačnim stanjem na tržištu može negativno utjecati na razvoj projekata obnovljivih izvora energije (OIE). Trenutni izazovi u razvoju OIE u Hrvatskoj ne proizlaze iz nedostatka interesa ili potencijala, već iz neprovođenja postojećih zakona, kašnjenja u objavi natječaja i nedonošenja ključnih odluka, poput definiranja troškova priključenja na mrežu.\n\nZa geotermalne projekte planira se kapacitet od samo 68 MW do 2030. godine, dok trenutni projekti u razvoju, dosežu dodatni potencijal od 193 MW. Nedostaje transparentna metodologija koja bi objasnila kako se došlo do predložene \"minimalne\" snage geotermalnih elektrana i zašto su kapaciteti ograničeni unatoč realnim potencijalima. Tu je bitno za naglasiti da je Republika Hrvatske provela postupke javnih nadmetanja i izdala odgovarajuće dozvole za realizaciju geotermalnih projekata, čime je formalno omogućen razvoj predmetnih investicija.  Ovakav pristup ugrožava provedivost energetske politike i obeshrabruje investitore koji su već uložili znatna sredstva u razvoj ovih projekata.\n\nSlično se odnosi i na baterijske sustave za pohranu energije. NECP predviđa samo 50 MW na prijenosnoj mreži do 2030., dok su već 2022. izdana energetska odobrenja za 50 MW. Ovo jasno pokazuje da Plan nije u skladu s razvojnim potrebama elektroenergetske mreže, koja se suočava s izazovima zbog sve veće integracije OIE i distribuirane proizvodnje. Baterijski spremnici, kao najbrže i najučinkovitije rješenje za stabilizaciju mreže, morali bi biti strateški prioritet s realno postavljenim kapacitetima.\n\nZavršno, dokument predviđa značajan rast kapaciteta plinskih elektrana, za čak 1.800 MW do 2040. i 2050. godine, što je u izravnoj kontradikciji s ciljem višestrukog smanjenja potrošnje plina za energetske potrebe. Ovakvo povećanje kapaciteta plinskih elektrana ukazuje na strategiju koja nije u skladu s obvezama prema klimatskim ciljevima EU i dovodi u pitanje nacionalnu predanost smanjenju emisija. Takva strategija ne uzima u obzir ni kontekst prijenosne mreže ni promjene u potrošnji koje će uslijediti kroz jačanje obnovljivih izvora energije.\n\nStrategije ostaju na razini proklamacija bez konkretnih akcija koje bi omogućile realizaciju ciljeva.\n\nU sadašnjem obliku, NECP ne osigurava adekvatne temelje za ostvarivanje ciljeva energetske tranzicije do 2030. godine. \n\nPreporučuje se revizija dokumenta koja uključuje:\n\n- Realno planiranje kapaciteta uz uvažavanje stvarnih potencijala i potreba tržišta.\n- Transparentnu i opravdanu metodologiju.\n- Konkretne regulatorne mjere za ubrzanje administrativnih procesa i smanjenje troškova.\n- Jasno definirane financijske mehanizme za podršku projektima OIE.\n\nProvođenje ovih preporuka osigurat će povjerenje investitora, povećati energetsku sigurnost Hrvatske te omogućiti ostvarenje ciljeva održivog razvoja i dekarbonizacije gospodarstva. Domaći obnovljivi izvori energije mogu dati dodatni poticaj gospodarstvu, popraviti energetsku bilancu zemlje, smanjiti emisiju ugljika te tako donijeti vrlo mjerljive ekonomske učinke i korist za cijelu zajednicu.  Povećanje udjela proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi biti prioritet u nadolazećem razdoblju, uz jasne akcijske korake prema dekarbonizaciji gospodarstva. Ovo bi omogućilo mjerljive ekonomske i društvene koristi za cijelu zajednicu.\n\nNadalje iznosimo mišljenje Udruženja energetike, Grupacije operatora mreža punionica za električna vozila.\n\nGrupacija smatra kako Nacrt NECP-a ne predviđa jasno definirana sredstva za poticanje e-mobilnosti, što je ključno za ostvarenje ciljeva dekarbonizacije prometnog sektora i usklađivanje s klimatskim ciljevima:\n\n• Program sufinanciranja za vozila na alternativna goriva: Plan uključuje programe za sufi-nanciranje nabave novih vozila na alternativna goriva. Međutim, ovaj pojam obuhvaća širok spektar goriva koja nisu isključivo električna – uključujući vozila na biogoriva, prirodni plin i vodik. S obzirom na razvijenu tehnologiju smatramo kako treba izdvojiti sredstva namijenje-na za sufinanciranje električnih vozila\n• Razvoj infrastrukture za alternativna goriva u cestovnom prometu: Nacrt NECP-a navodi cilj postavljanja infrastrukture koja uključuje punionice za vozila na električni pogon, ali i infras-trukturu za ostala alternativna goriva. Iako je podrška razvoju punionica prisutna, plan ne specificira zasebna sredstva za infrastrukturu za elektromobilnost."]
[6,"DUNJA RIBARIĆ","Integrirani nacionalni","Potrebno je ozbiljno shvatiti klimatsku krizu kojoj svjedočimo i poslušati konsenzus  klimatskih znanstvenika koji kaže da moramo prestati spaljivati fosilna goriva. Svakako da je Nacionalni energetski i klimatski plan tu ključan dokument koji bi trebao zacrtati plan napuštanja svih fosilnih goriva, a ne gomilati infrastrukturu fosilnog plina. \nPlin nije energent kojim se možemo boriti protiv klimatskih promjena. Pored emisija CO2 uslijed izgaranja fosilnog plina, velik problem predstavlja i istjecanje metana. Studije pokazuju je da je metan, kada se ispusti u atmosferu, 84 puta snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, a do istjecanja dolazi tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina.\nPrava energetska neovisnost temelji se na domaćim obnovljivim izvorima energije. Hrvatska ima ogromne potencijale za korištenje obnovljivih izvora, pogotovo energije sunca i vjetra. To treba biti okosnica naše energetske budućnosti."]
[7,"MAJA BRATKO","Integrirani nacionalni","U ime Društva za oblikovanje održivog razvoja (DOOR):\nMnoge mjere navedene u NECP-u nisu dovoljno razrađene, što otežava njihovo razumijevanje i provedbu. U nekim slučajevima nisu jasno definirani ključni elementi poput konkretnih ciljeva, metodologije provedbe i očekivanih rezultata. Za mnoge mjere u NECP-u nedostaju osnovni elementi potrebni za uspješnu implementaciju kao što je definicija odgovorne institucije za provedbu mjere što stvara konfuziju u pogledu koordinacije i praćenja napretka, nema iznosa potrebnog za provedbu što otežava planiranje i alokaciju resursa, nisu definirani izvori financiranja čime se otežava alokacija sredstava kod planiranja programa, te nedostaje definirani način praćenja čime se onemogućava transparentna procjena učinkovitosti.\nMjere u NECP-u često nisu dovoljno obrazložene u kontekstu lokalnih potreba, potencijala i europskih ciljeva što smanjuje učinkovitost cijelog plana. Nedovoljno definirane mjere u NECP-u ne samo da ugrožavaju njegovu provedivost, već i smanjuju transparentnost i usklađenost s europskim ciljevima.\nPozivamo nadležne institucije da detaljnije razrade mjere tako da svaka mjera treba sadržava jasno definirane ciljeve, odgovorne institucije, potrebne resurse i metodologiju praćenja, unesu procjenu troškova i izvora financiranja kako bi se osigurala provedivost mjera, osiguraju mjerljive indikatore uspješnosti za praćenje napretka, usmjere mjere na dekarbonizaciju te poboljšaju argumentaciju i usklađenost kao bi sve mjere bile jasno usklađene s nacionalnim i europskim politikama, uključujući ciljeve Zelenog plana i strategije REPowerEU."]
[8,"MAJA BRATKO","Integrirani nacionalni","U ime Društva za oblikovanje održivog razvoja (DOOR):\nPrema europskim regulativama, posebice Uredbi (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i klimatskim djelovanjem, države članice dužne su osigurati usklađenost svojih Nacionalnih energetskih i klimatskih planova (NECP) s ciljem potpune dekarbonizacije energetskog sektora do 2050. godine. Osim toga, Direktiva (EU) 2018/2001 o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora zahtijeva povećanje udjela obnovljivih izvora energije (OIE) kako bi se osigurao tranzicijski put prema klimatski neutralnom gospodarstvu. \nStoga je neodrživo da hrvatski NECP ne samo predviđa povećanje proizvodnje plina na 920 milijuna m3 do 2030 godine, te povećanje proizvodnje ugljikovodika sa 49% (2022) na 59% u 2030. godini već i uključuje mjere koje izravno potiču daljnje korištenje fosilnih goriva, kao što su ES-4 Povećanje kapaciteta terminala za ukapljeni prirodni plin (UPP) i ES-8 Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu. Ujedno neprihvatljivo je da se u okviru mjere TR-4 povećanja energetske učinkovitosti pomorskog prometa i prometa unutarnje plovidbe kao pogonsko gorivo predviđa ukapljeni plin i amonijak, pri čemu se ni ne specificira je li riječ o zelenom amonijaku, koji bi jedini mogao biti uvjetno prihvatljiv kao alternativno gorivo. \nOve mjere su u suprotnosti s načelima Europskog zelenog plana (European Green Deal) i strategijom REPowerEU, koja snažno potiče ubrzanu integraciju OIE, povećanje energetske učinkovitosti i smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima. Daljnje ulaganje u infrastrukturu za fosilna goriva dugoročno ne samo da otežava postizanje klimatskih ciljeva već i predstavlja ekonomski rizik uslijed mogućih neiskorištenih imovina (stranded assets) jer će EU tržišta postupno odustajati od fosilnih goriva.\nTražimo da se mjere koje potiču daljnju upotrebu fosilnih goriva uklone iz Nacionalnog energetskog i klimatskog plan te da se umjesto njih bolje definiraju mjere koje se odnose na povećanje ulaganja u obnovljive izvore energije (razvoj solarnih i vjetroelektrana, ubrzanje implementacije geotermalne energije i poticanje lokalnih energetskih zajednica), dekarbonizaciju transporta (zamjena fosilnih goriva električnim uz razvoj infrastrukture za punjenje električnih vozila) te ulaganja u energetske inovacije i skladištenje (razvoj baterijskih sustava i vodikovih tehnologija za rješavanje izazova intermitentne proizvodnje energije iz OIE).\nUjedno, neprihvatljivo je da da NECP nije usklađen s odredbama Direktive  (EU) 2023/2413 o promicanju energije iz obnovljivih izvora kojim se jasno traži od država članica uvođenje područja za brži razvoj obnovljivih izvora energije u lokalne prostorne planove, a što nije vidljivo iz mjere OIE-2 Prostorno planski preduvjeti za korištenje OIE. Dodatno, ista Direktiva predviđa da države članice osiguravaju da se uvede jasan sustav certificiranja i jamstvima o podrijetlu biomase, biogoriva,  goriva iz biomase ili drugih energetskih proizvoda, kako bi štetan učinak na bioraznolikost, okoliš i klimu bio sveden na najmanju moguću mjeru, pri čemu se jasno propisuje da se biomasa koja se upotrebljava za proizvodnju energije ne smije se proizvoditi od sirovina dobivenih na zemljištu koje je veoma važno za očuvanje bioraznolikosti. Međutim trenutni energetski miks predviđen u NECP-u ni na koji način u obzir ne uzima podrijetlo biomase niti se i u jednoj mjeri reflektira potreba za snažnijim nadgledanjem podrijetla biomase koja se koristi u procesu proizvodnje energije. \n\nHrvatska ima značajan potencijal za razvoj obnovljivih izvora energije, a svaki korak prema povećanju ulaganja u fosilna goriva ugrožava ne samo našu predanost europskim ciljevima, već i mogućnosti za povlačenje značajnih sredstava iz EU fondova za zelenu tranziciju. Pozivamo nadležne institucije da usklade NECP s obvezama iz europskog zakonodavstva te da Hrvatsku pozicioniraju kao lidera u energetskoj tranziciji regije."]
[9,"ŠIME VALIDŽIĆ","Integrirani nacionalni","Umjesto naziva \"klimatski plan\", treba koristiti naziv \"ekološki plan\" jer ekološka štetnost se ne svodi samo na klimatske promjene nego na uništavanje prašuma, ugrožavanje divljih životinja, razaranje krajolika, zagađenje mora i slično.\n  \nNe treba podržavati korištenje ukapljenog prirodnog plina (LNG-a) jer to podrazumijeva uvoz plina iz Australija i Sjeverne Amerike. Osim što se taj plin dobiva hidrauličkim frakturiranjem, što uzrokuje zagađenje vode i tla i uništavanjem prirodnih staništa, zbog pristupa nalazišta plina se događa nasilje i otimanje zemlje domorodačkim narodima. Hrvatska i ostale države Europe trebaju prestati iskorištavati druge kontinente za zadovoljenje svojih potreba za energentima, mineralnim sirovinama, drvom i hranom i više vaditi minerale i uzgajati hranu unutar svojih granica.\n \nNeprihvatljivo je poticati biogoriva (posebice ako se uvoze iz zemalja izvan Europske unije) ili ih smatrati obnovljivim izvorima energije (OIE) jer se ona uglavnom dobivaju od palminog ulja; a zbog nasada uljnih palmi se događa masovno uništavanje tropskih prašuma u Maleziji i Indoneziji, istrebljenje orangutana i drugih životinjskih i biljnih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Nekad se koristi sojino ulje a zbog njega se događaju slična zla u Južnoj Americi.\n \nUpotreba biomase je prihvatljiva jedino ako se radi o drvnom ili poljoprivrednom otpadu iz Hrvatske jer uvoz drvne mase uglavnom znači uništavanje tropskih prašuma. Neprihvatljivo je i uvoziti biomasu koja je namjenski uzgojena u siromašnim zemljama jer to znači da manje poljoprivrednog zemljišta ostane za uzgoj hrane za stanovništvo.\n \nSolarne ćelije se trebaju postavljati na zgrade i to ne samo na krovove nego se mogu postavljati i na zidove jer one izgledaju kao tamno staklo. Nepokretne solarne ćelije nisu učinkovite kao one pokretne ali su jeftinije, dugotrajnije i ne narušavaju izgled zgrade. Neprihvatljivo je zauzimati zemaljsku površinu zbog samostojećih solarnih elektrana, posebice ako to znači uništavanje prirodnih staništa životinja i biljaka.\n \nNije dovoljno naglašeno da vjetroelektrane masovno ubijaju ptice i šišmiše ako se postavljaju u blizini njihovih staništa ili na migracijskim rutama.\n \nNove velike hidroelektrane nisu ekološki prihvatljive jer se zbog njih događa uništavanje prirodnih staništa.\n \nOstatni otpad se može koristiti kao gorivo ali samo nakon što se iz otpada izdvoji sve što se može reciklirati i treba osmisliti način kako da se iskoriste ostatke nakon sagorijevanja. Energetska oporaba otpada nikako ne smije izgovor da se ne uspostavi dobar sustav materijalne oporabe (recikliranja) otpada."]
[10,"DRUŠTVO ISTRAŽIVAČA MORA - 20000 MILJA","Integrirani nacionalni","Nacionalni energetski i klimatski plan trebao bi biti ključni alat za učinkovitu borbu protiv klimatskih promjena i usmjeravanje energetske tranzicije Hrvatske. Međutim, smatramo zabrinjavajućim što je značajan dio Plana usmjeren na širenje plinske infrastrukture pod izlikom osiguravanja energetske sigurnosti. Plin (metan) nije rješenje za klimatske promjene. Osim emisija CO₂ koje nastaju sagorijevanjem fosilnog plina, ozbiljan problem predstavlja i istjecanje metana. Metan, kada dospije u atmosferu, 80ak puta je snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida. Istjecanje se događa tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina, čime se dodatno pojačava njegov utjecaj na klimu. Prava energetska neovisnost leži u korištenju domaćih obnovljivih izvora energije. Hrvatska ima ogroman potencijal za razvoj obnovljivih izvora, posebice energije sunca, vjetra i geotermalne energije. Upravo to mora postati temelj naše energetske budućnosti."]
[11,"LOVRO TURALIJA","Integrirani nacionalni","Nacionalni energetski i klimatski plan trebao bi služiti učinkovitoj borbi protiv klimatskih promjena i određivanju smjera energetske tranzicije Hrvatske. Smatram alarmantnim da je značajan dio ovog Plana posvećen gomilanju plinske infrastrukture pod izlikom energetske sigurnosti.\n\nPlin nije energent kojim se možemo boriti protiv klimatskih promjena. Pored emisija CO2 uslijed izgaranja fosilnog plina, velik problem predstavlja i istjecanje metana. Studije pokazuju je da je metan, kada se ispusti u atmosferu, 84 puta snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, a do istjecanja dolazi tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina.\n\nPrava energetska neovisnost temelji se na domaćim obnovljivim izvorima energije. Hrvatska ima ogromne potencijale za korištenje obnovljivih izvora, pogotovo energije sunca i vjetra. To treba biti okosnica naše energetske budućnosti."]
[12,"TERRA HUB","Integrirani nacionalni","Iz pregleda ulaganje po sektorima do 2030. godine prikazanog u poglavlju 5.3 te na slici 5-7. , ističemo uvid: Planiraju se značajna ulaganja u infrastrukturu te istraživanje novih nalazišta fosilnih goriva, i to\n3.23 mlrd. EUR u istraživanje novih nalazišta ugljikovodika\n1.73 mlrd. EUR u nove plinovode (potencijalno i za vodik)\n180 mil. EUR u povećanje kapaciteta terminala za UPP\nS obzirom na ciljeve dekarbonizacija postavlja se pitanje opravdanosti ulaganja u ovu infrastrukturu, iako se oni pravdaju potrebnom za energetskom sigurnosti te smanjenjem uvoza energenata u prijelaznom razdoblju."]
[13,"OPĆINA ČAĐAVICA","Integrirani nacionalni","Predložena kvota za razvoj geotermalne energije do 2030. godine nije u skladu sa stvarnim potencijalom RH i direktno utječe na razvoj općina koje imaju geotermalna polja, uključujući i Općinu Čađavicu. Kao Općina sa dokazanim geotermalnim potencijalom smatramo kako kvote moraju pratiti projekte koji su trenutno u svim fazama razvoja. Za razliku od drugih tehnologija OIE, geotermalne elektrane imaju dugi vijek trajanja (preko 40 godina), što dugoročno može pozitivno utjecati na zapošljavanje, demografiju kao i prihod općine na godišnjoj razini. U projektima geotermalnih elektrana, uz proizvodnju električne energije postoji i mogućnost kaskadnog korištenja preostale toplinske energije geotermalne vode i u poljoprivredne svrhe, što za ruralnu sredinu kao što je naša predstavlja najperspektivniji način iskorištavanja geotermalne energije. Ako uzmemo da Hrvatska mora smanjiti udio fosilnih goriva u poljoprivredi za očekivati je porast korištenja električne energije, biometana i geotermalne energije. Obzirom na navedeno potrebno je razmotriti povećanje kvota za razvoj geotermalne energije do 2030. godine."]
[14,"INA-INDUSTRIJA NAFTE, D.D.","Integrirani nacionalni","Potrebno je dodati mjere i ciljeve za pripremu projekta odobalne vjetroelektrane u sjevernom Jadranu od otprilike 1000 MW.\n\nMjere i ciljevi za pripremu projekta odobalne vjetroelektrane trebaju obuhvaćati izmjenu strategije za prostorno planiranje gdje je potrebno uvrstiti obnovljive izvore energije na moru (odobalne vjetroelektrane) i za područje teritorijalnog mora i za područje gospodarsko-ekonomskog pojasa uzimajući u obzir plovne puteve, područja koja su osjetljivija za okoliš (ekološka mreža) i udaljenost od obale. Ova izmjena u strategiji prostornog planiranja je nužna za izmjenu državnog plana pod nadležnošću Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine gdje bi se uvrstilo i područje za obnovljive izvore energije na moru (odobalne vjetroelektrane) zajedno sa pripadajućim priključenjem na elektroenergetsku mrežu (podmorski kabel i spoj na kopno). \nEuropska komisija za hrvatsko područje Jadrana već ima propisane neobvezujuće ciljeve za odobalne vjetroelektrane (0,5 GW do 2030.; 1,2 GW do 2040.; 3 GW do 2050.) a koje je RH prije prijavila (https://energy.ec.europa.eu/news/member-states-\nagree-new-ambition-expanding-offshore-renewable-\nenergy-2023-01-19_en)"]
[15,"NELA GUBIĆ","Integrirani nacionalni","Potpuno podržavam kritiku Nacionalnog energetskog i klimatskog plana (NECP) zbog pretjeranog oslanjanja na fosilna goriva, posebno fosilni plin. Daljnji razvoj plinske infrastrukture proturječi ciljevima borbe protiv klimatskih promjena i energetske tranzicije. Prioritet bi trebala biti ulaganja u domaće obnovljive izvore energije, sunca i vjetra, za postizanje prave energetske neovisnosti. Podržavam prijedlog da se u ažuriranom NECP-u usvoji cilj od 100% obnovljive elektroenergetike do 2030. godine, što je ključno za održivu budućnost Hrvatske. Ovaj pristup je i u skladu s europskim klimatskim ciljevima."]
[16,"ANJA DRAGIČEVIĆ","Integrirani nacionalni","Nacionalni energetski i klimatski plan trebao bi služiti učinkovitoj borbi protiv klimatskih promjena i određivanju smjera energetske tranzicije Hrvatske. Smatram alarmantnim da je značajan dio ovog Plana posvećen gomilanju plinske infrastrukture pod izlikom energetske sigurnosti.\n\nPlin nije energent kojim se možemo boriti protiv klimatskih promjena. Pored emisija CO2 uslijed izgaranja fosilnog plina, velik problem predstavlja i istjecanje metana. Studije pokazuju je da je metan, kada se ispusti u atmosferu, 84 puta snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, a do istjecanja dolazi tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina.\n\nPrava energetska neovisnost temelji se na domaćim obnovljivim izvorima energije. Hrvatska ima ogromne potencijale za korištenje obnovljivih izvora, pogotovo energije sunca i vjetra. To treba biti okosnica naše energetske budućnosti."]
[17,"LEA JEŠOVNIK","Integrirani nacionalni","Smisao Nacionalnog energetskog i klimatskog plana trebala bi biti učinkovita borba protiv klimatskih promjena i određivanje smjera energetske tranzicije Hrvatske. Smatram alarmantnim da je značajan dio ovog Plana posvećen gomilanju plinske infrastrukture pod izlikom energetske sigurnosti. Pogotovo ako uzmemo u obzir velike potencijale obnovljive energije kojima raspolaže RH - kao što su energije vjetra i sunca. Na korištenju tih potencijala temelji se energetska neovisnost."]
[18,"SILVANA MUNIVRANA","Integrirani nacionalni","Smisao Nacionalnog energetskog i klimatskog plana trebala bi biti učinkovita borba protiv klimatskih promjena i određivanje smjera energetske tranzicije Hrvatske. Smatram alarmantnim da je značajan dio ovog Plana posvećen gomilanju plinske infrastrukture pod izlikom energetske sigurnosti.\n\nPlin nije energent kojim se možemo boriti protiv klimatskih promjena. Pored emisija CO2 uslijed izgaranja fosilnog plina, velik problem predstavlja i istjecanje metana. Studije pokazuju je da je metan, kada se ispusti u atmosferu, 84 puta snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, a do istjecanja dolazi tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina.\n\nPrava energetska neovisnost temelji se na domaćim obnovljivim izvorima energije. Hrvatska ima ogromne potencijale za korištenje obnovljivih izvora, pogotovo energije sunca i vjetra. To treba biti okosnica naše energetske budućnosti."]
[19,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","Integrirani nacionalni","Smisao Nacionalnog energetskog i klimatskog plana trebala bi biti učinkovita borba protiv klimatskih promjena i određivanje smjera za energetsku tranziciju Hrvatske. Jedno od alarmantnih obilježja NECP-a je naglasak na daljnjem razvoju plinske infrastrukture pod izlikom energetske sigurnosti, dok s druge strane Plan prepoznaje da je potrebno smanjenje ovisnosti o uvoznoj energiji iako pod tim neopravdano podrazumijeva istraživanje i eksploataciju nafte i plina u Hrvatskoj.\n\nUlaganjima u novu plinsku infrastrukturu nema mjesta iz dva glavna razloga:\n\nPrvo, plin nije energent kojim se možemo boriti protiv klimatskih promjena. Pored emisija CO2 uslijed izgaranja fosilnog plina, velik problem predstavlja i istjecanje metana. Studije pokazuju je da je metan, kada se ispusti u atmosferu, 84 puta snažniji staklenički plin od ugljičnog dioksida, u periodu od 20 godina, a do istjecanja dolazi tijekom crpljenja, skladištenja i transporta fosilnog plina. Primjerice, istraživanja Environmental Defense Funda pokazuju da u atmosferu prosječno isteče 2,3% proizvedenog plina. Također, nedavno objavljena studija o ugljičnom otisku LNG-a izvezenog iz SAD-a pokazuje da je LNG 33% štetniji za klimu od ugljena, promatrano u periodu od 20 godina (GWP20) (Izvor: The greenhouse gas footprint of liquefied natural gas (LNG) exported from the United States - https://scijournals.onlinelibrary.wiley.com/doi/\n10.1002/ese3.1934)\n\nDrugo, prava energetska neovisnost temelji se na domaćim obnovljivim izvorima energije. Hrvatska ima ogromne potencijale za korištenje obnovljivih izvora, pogotovo energije sunca i vjetra. Nevjerojatno izgledaju podaci o tome da smo po iskorištavanju energije sunca i dalje na dnu europske ljestvice (izvor: https://www.statista.com/statistics/612412/insta\nlled-solar-photovoltaics-capacity-eu/) \n\nPrema izračunima energetskih stručnjaka s Fakulteta strojarstva i brodogradnje u Zagrebu, Hrvatska može svoju neposrednu potrošnju električne energije podmirivati iz domaćih obnovljivih izvora već od 2030. godine, za što je potrebno prvenstveno ulagati u nove solarne i vjetroelektrane, kao i u ubrzano unapređenje elektroenergetske mreže. Hrvatska bi u ažuriranom NECP-u stoga trebala težiti cilju od 100 posto obnovljive elektroenergetike - kao što je to, primjerice, u svom Nacionalnom planu najavila Estonija – te u ovom važnom pitanju postati predvodnica jer za to postoje odlične pretpostavke."]
[20,"HRVOJE MIKULČIĆ","Integrirani nacionalni","Postojeći dokument u svoje analize ne uključuje pučinske vjetroelektrane. Ako već ne ambicioznije, potrebno bi barem bilo uključiti ono što je RH poslala EU kao neobvezujuće ciljeve za 2030., 2040. i 2050. godinu. Isto prihvaćeno na razini EU 19.01.2023.\nhttps://energy.ec.europa.eu/news/member-states-a\ngree-new-ambition-expanding-offshore-renewable-e\nnergy-2023-01-19_en\nSpomenuto se odnosi na South and East offshore grids (SE offshore) gdje su tablično dani podaci za Republiku Hrvatsku.\nU DG ENER u Briselu je rečeno da bez obzira na ne spominjanje spomenute tehnologije u nacionalnoj legislativi, da očekuju od država članica veću proaktivnost što se tiče sektora pučinskih vjetroelektrana."]
[21,"DALIBOR MIKULIĆ","Integrirani nacionalni","Temeljem Izjave predsjednika Vlade HR od 8. 11. 2024  „..- Izgledno je da će ljudi biti sve više, fosilnih energenata sve manje. Ako je njih manje, a potražnja veća, nije realno da cijene budu manje, nego će biti i više, rekao je Plenković.\nDodao je da se moramo pripremiti za vrlo blisku budućnost snažnim preorijentiranjem na nuklearnu, geotermalnu i energiju iz vjetra i sunca, a kao posebno bitno za Hrvatsku istaknuo je hidroelektrane, i to reverzibilne..“ smatram potrebnim dostaviti osobne dopune ovog Plana"]
[22,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","Integrirani nacionalni,\nSADRŽAJ","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila navodi sljedeće:\n\nu tablici najvažnijih indikatora i ciljeva iz Plana za 2030. godinu, naveden je cilj za udio obnovljivih izvora energije (OIE) u neposrednoj potrošnji energije u prometu iznosi 24,6 %. S obzirom da je EU postavila cilj od 29 % Grupacija postavlja pitanje zašto je taj cilj smanjen u odnosu na cilj koji traži EU."]
[23,"ŽELJKA LASLAVIĆ","Integrirani nacionalni,\nSADRŽAJ","Živimo u razdoblju ozbiljnih klimatskih promjena čije  posljedice sve jače utječu, kako na naš okoliš, tako i na ljudsko zdravlje i svakodnevicu. Nacionalni energetski i klimatski plan trebao bi biti prva linija obrane i alat za što učinkovitije suzbijanje posljedica klimatskih promjena. Iz ove ažurirane verzije NECP-a razvidno je da je plan prilično neambiciozan te da ide na ruku fosilnoj industriji koja je upravo najzaslužnija za tempo i intezitet klimatskih promjena. Želimo li da to bude plan puta  energetske tranzicije Hrvatske? NECP se previše oslanja na plin kao energetski resurs iako su poznate štetne posljedice emisija ugljičnog dioksida te curenja metana koji je još opasniji. Stogase energetska tranzicija Hrvatske u puno većem obujmu treba osloniti na obnovljive izvore energije poput vjetra i sunca, kao što to rade i neke druge zemlje EU. Hrvatska ima u tom području puno više potencijala od trenutne iskorištenosti i to bi trebao biti prioritet ažuriranog NECP-a."]
[24,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","Integrirani nacionalni,\nUVOD","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila navodi kako je u tablici najvažnijih indikatora i ciljeva iz Plana za 2030. godinu navedeno kako cilj za udio obnovljivih izvora energije (OIE) u neposrednoj potrošnji energije u prometu iznosi 24,6 %. S obzirom da je EU postavila cilj od 29 % Grupacija postavlja pitanje zašto je taj cilj smanjen u odnosu na cilj koji traži EU."]
[25,"IRENA JAKIĆ","Integrirani nacionalni,\nUVOD","S obzirom da se ciljevi utvrđeni u Strategiji energetskog razvitka do 2030. s pogledom do 2050. razlikuju od onih definiranih NECP-om, postoji li namjera revizije Strategije temeljem novo postavljenih ciljeva? Također se predlaže isto navesti u tekstu na stranici 20. ukoliko je potrebno pristupiti i reviziji ostalih navedenih strateških dokumenata: \na. Strategija niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. s pogledom na 2050. godinu (Narodne novine, broj 63/2021),\nb. Nacionalne razvojne strategije Republike Hrvatske do 2030. godine (Narodne novine, broj 13/2021), \nc. Strategija prilagodbe klimatskim promjenama u Republici Hrvatskoj za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu (Narodne novine, broj 46/2020),\nd. Dugoročna strategija obnove nacionalnog fonda zgrada do 2050. godine (Narodne novine, broj 140/20),\ne. Hrvatska strategija za vodik do 2050. godine (Narodne novine, broj 40/2022). Isto je osobito važno zbog korištenja EU izvora financiranja NECP-a."]
[26,"IRENA JAKIĆ","Integrirani nacionalni,\nUVOD","Redoslijed ključnih dimenzija u 1 odlomku prilagoditi/uskladiti redoslijedu navođenja kroz sadržaj odnosno kroz pripadajuće tablice:. Dekarbonizacija, Učinkovitost, Sigurnost, Unutarnje tržište, Istraživanje."]
[27,"DALIBOR MIKULIĆ","Integrirani nacionalni,\nUVOD","- Croatia’s contribution to the EU target (44%) is slightly below the one resulting from EU legislation.\nNadamo se da su uključene preporuke EK: COMMISSION RECOMMENDATION of 18.12.2023 on the draft updated integrated national energy and climate plan of Croatia covering the period 2021-2030 and on the consistency of Croatia's measures with the Union’s climate-neutrality objective and with ensuring progress on adaptation"]
[28,"ŠIME VALIDŽIĆ","1.1.Sažetak,\n1.Politički, gospodarski, okolišni i socijalni kontekst plana","(Ponavljam svoje komentare koje sam napisao na početku ovog e-savjetovanja)\n \nUmjesto termina \"klimatski plan\", treba koristiti termin \"ekološki plan\" jer ekološka štetnost se ne svodi samo na klimatske promjene nego i na istrebljenje divljih životinja, uništavanje šuma, razaranje krajolika, zagađenje mora i slično.\n  \nNe treba podržavati ukapljeni prirodni plin (LNG) jer taj projekt podrazumijeva uvoz plina iz Australija i Sjeverne Amerike. Osim što se taj plin dobiva hidrauličkim frakturiranjem, što uzrokuje zagađenje vode i tla i uništavanjem prirodnih staništa, zbog pristupa nalazišta plina se događa nasilje i otimanje zemlje domorodačkim narodima. Hrvatska i ostale države Europe trebaju prestati iskorištavati druge kontinente za zadovoljenje svojih potreba za energentima, mineralnim sirovinama, drvom i hranom i više vaditi minerale i uzgajati hranu unutar svojih granica.\n \nNeprihvatljivo je poticati biogoriva (posebice ako se uvoze iz zemalja izvan Europske unije) ili ih smatrati obnovljivim izvorima energije (OIE) jer se ona uglavnom dobivaju od palminog ulja; a zbog nasada uljnih palmi se događa masovno uništavanje tropskih prašuma u Maleziji i Indoneziji, istrebljenje orangutana i drugih životinjskih i biljnih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Nekad se koristi sojino ulje a zbog njega se događaju slična zla u Južnoj Americi.\n \nUpotreba biomase je prihvatljiva jedino ako se radi o drvnom ili poljoprivrednom otpadu iz Hrvatske jer uvoz drvne mase uglavnom znači uništavanje tropskih prašuma. Neprihvatljivo je i uvoziti biomasu koja je namjenski uzgojena u siromašnim zemljama jer to znači da manje poljoprivrednog zemljišta ostane za uzgoj hrane za stanovništvo.\n \nSolarne ćelije se trebaju postavljati na zgrade i to ne samo na krovove nego se mogu postavljati i na zidove jer one izgledaju kao tamno staklo. Nepokretne solarne ćelije nisu učinkovite kao one pokretne ali su jeftinije, dugotrajnije i ne narušavaju izgled zgrade. Neprihvatljivo je zauzimati zemaljsku površinu zbog samostojećih solarnih elektrana, posebice ako to znači uništavanje prirodnih staništa životinja i biljaka.\n \nNije dovoljno naglašeno da vjetroelektrane masovno ubijaju ptice i šišmiše ako se postavljaju u blizini njihovih staništa ili na migracijskim rutama.\n \nNove velike hidroelektrane nisu ekološki prihvatljive jer se zbog njih događa uništavanje prirodnih staništa.\n \nOstatni otpad se može koristiti kao gorivo ali samo nakon što se iz otpada izdvoji sve što se može reciklirati i treba osmisliti način kako da se iskoriste ostatke nakon sagorijevanja. Energetska oporaba otpada nikako ne smije izgovor da se ne uspostavi dobar sustav materijalne oporabe (recikliranja) otpada."]
[29,"IRENA JAKIĆ","1.1.Sažetak,\n2.Strategija koja se odnosi na pet dimenzija energetske unije","Za lakše razumijevanje i tumačenje strategije poželjan je osnovni pojmovnik s obzirom na širinu sličnih korištenih izraza različitog značenja, npr: potrošnja primarne energije, finalna potrošnja, neposredna potrošnja energije, bruto neposredna potrošnja, vlastita potrošnja, tehnički, netehnički gubici, inovativna javna nabava, zelena javna nabava, tržište kapaciteta, itd."]
[30,"IRENA JAKIĆ","1.1.Sažetak,\n2.Strategija koja se odnosi na pet dimenzija energetske unije","Potrebno je u čitavom aktu, gdje god se spominje Uredba o kriterijima za stjecanje statusa ugroženih kupaca energije iz umreženih sustava, ažurirati da budu obuhvaćene njene najnovije izmjene (NN 95/15, 31/22, 28/24)."]
[31,"IRENA JAKIĆ","1.1.Sažetak,\n2.Strategija koja se odnosi na pet dimenzija energetske unije","Potrebno je u čitavom aktu, gdje god se spominje Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, ažurirati da budu obuhvaćene njegove najnovije izmjene (NN 138/2021, 83/2023)."]
[32,"DALIBOR MIKULIĆ","1.1.Sažetak,\n2.Strategija koja se odnosi na pet dimenzija energetske unije","Strategija energetskog razvoja NE definira optimalni energetski miks i razvojne energetske projekte s ciljem osiguranja energetske neovisnosti Republike Hrvatske s posebnim naglaskom na jačanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Također, posebna je pozornost posvećena sigurnosti opskrbe, održivosti i konkurentnosti energetskog sustava. Strategija je usvojena prije agresije Rusije na Ukrajinu, prije značajnih zaokreta prema geotermalnoj energiji, razvoju SMR (malih modularnih nuklearnih reaktora) te prije odluke da se sudjeluje u BLOKU 2 Nuklearne Elektrane Krško pa je stoga treba revidirati te dopuniti u skladu s najnovijim tržišnim okolnostima."]
[33,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","1.1.Sažetak,\n3.Tablični prikaz ključnih ciljeva i politika","Sustavna primjedba: \n- U tablicama u tekstu naznačiti je li se radi o nastavku već prije usvojenih mjera ili o novim mjerama koje se predlažu u sklopu revizije NECP-a. \n- Kratice pojedinih mjera uključiti u popis korištenih kratica u poglavlju 9. na kraju dokumenta\n- Predlaže se uvesti novu mjeru u cilju privlačenja učenika i studenata u STEM područja, jer će ljudski resursi biti ključni za provedbu navedenih ciljeva."]
[34,"DALIBOR MIKULIĆ","1.1.Sažetak,\n4.Tablični prikaz mjera plana","Sigurnost opskrbe prirodnim plinom za Zapadni Balkan - Samo kao napomena jer će se FBiH vrlo tesko plinificirati a primjer je Dalmacija koja ima nesto manje od 1000 korisnika plina iako je plinovod napravljen do Dugopolja. Pretvaranje plinovoda i za budući transport vodika također samo u naznaci.  ES-8  Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu  - Odlukom Vlade RH o moratoriju na istraživanje i proizvodnju ugljikovodika na Jadranskom moru iz 2016. godine  UET-2 MEN-28 Razvoj plinskog transportnog sustava – Samo održavanje postojećeg plinskog sustava.  UET-7 MEN-29 Razrada regulatornog okvira za aktivno sudjelovanje korisnika mreže na tržištu električne energije – Uključivo detaljnu regulativu u slučaju kad RH upravlja vlastitim SMR – malim modularnim nuklearnim reaktorima (na teritoriju RH)."]
[35,"IRENA JAKIĆ","1.2.Pregled trenutačnog stanja u pogledu politika,\n1.Nacionalni energetski sustav te kontekst politika nacionalnog plana","Uskladiti u potrošnji električne energije „stagnacija“ i „rasla neto potrošnja s prosječnom godišnjom stopom“ 0,1%“. Da li izračun potrošnje obuhvatio proizvodnju iz OIE kod krajnjih kupaca, što je s potrošnjom za crpni rad, što se podrazumijeva pod „neto potrošnjom“?\nGubitke prijenosa i distribucije električke energije (navedeno „smanjenje od 1,2%)“ treba odvojeno analizirati, tj. jedni su ovisni o tokovima energije u prijenosnoj mreži, dok su drugi utemeljeni na potrebama konzuma – krajnje potrošnje."]
[36,"MATEJ CVITANOVIĆ","1.2.Pregled trenutačnog stanja u pogledu politika,\n1.Nacionalni energetski sustav te kontekst politika nacionalnog plana","Nužno je potrebno ažurirati i pojačati sastav spomenutog Povjerenstva za međusektorsku koordinaciju za politiku i mjere ublažavanja i prilagodbu klimatskim promjenama, kako bi se razrješila problematika oko neusklađenosti pojedinih resora po pitanju razvoja OIE projekata u RH."]
[37,"MATEJ CVITANOVIĆ","1.2.Pregled trenutačnog stanja u pogledu politika,\n1.Nacionalni energetski sustav te kontekst politika nacionalnog plana","U ovom poglavlju se navodi: ''Tijekom razdoblja od 2017. do 2022. godine ostvaren je trend porasta uvoza energije u Hrvatsku prosječnom godišnjom stopom od 1,4 %. '' Da li je u ovom planu dan prijedlog rješenja ovog negativnog trenda? Spominju se ulaganja u nove proizvodne kapacitete, no nije dana analiza dugoročnih 10g projekcija buduće potrošnje i proizvodnje električne energije u RH."]
[38,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: dekarbonizacija","Predlaže se nakon Tablice 1-5. dodati sljedeće:\n„Postojeći zakonodavni okvir će se revidirati, kako bi se uvažili novi ciljevi i nove obveze definirane Paketom o dekarboniziranim plinovima i vodiku (Decarbonised Gases and Hydrogen Package) i Uredbom o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku: \nDIREKTIVA (EU) 2024/1788 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plina iz obnovljivih izvora, prirodnog plina i vodika, izmjeni Direktive (EU) 2023/1791 i stavljanju izvan snage Direktive 2009/73/EZ (preinaka),\n UREDBA (EU) 2024/1789 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o unutarnjem tržištu plina iz obnovljivih izvora, prirodnog plina i vodika, o izmjeni uredbi (EU) br.1227/2011, (EU) 2017/1938, (EU) 2019/942 i (EU) 2022/869 i Odluke (EU) 2017/684 te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 715/2009 (preinaka),\nDIREKTIVA (EU) 2023/2413 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 18. listopada 2023. o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001, Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive 98/70/EZ u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652,\nUREDBA (EU) 2023/955 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 10. svibnja 2023. o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060,\nUREDBA (EU) 2024/1679 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013,\n8.UREDBA (EU) 2023/1804 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. rujna 2023. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva i stavljanju izvan snage Direktive 2014/94/EU,\nUREDBA (EU) 2023/1805 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. rujna 2023. o upotrebi obnovljivih i niskougljičnih goriva u pomorskom prometu i izmjeni Direktive 2009/16/EZ,\nUREDBA (EU) 2023/2405 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 18. listopada 2023. o osiguravanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja za održiv zračni prijevoz (ReFuelEU Aviation),\nUREDBA VIJEĆA (EU) 2022/2577 od 22. prosinca 2022. o utvrđivanju okvira za ubrzavanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora.“"]
[39,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: dekarbonizacija","Predlaže se revidirati datum donošenja Nacionalnog okvira politike za uspostavu infrastrukture za alternativna goriva Republike Hrvatske (NOP). \nPredlaže se izmjena plana donošenja novog NOP-a u 2025. godini (umjesto u 2024. godini), tako da glasi:  \n„Donošenje novog NOP-a očekuje se tijekom 2025. godine, u kojem će se definirati ambiciozni ciljevi u pogledu uspostave infrastrukture za alternativna goriva u svim vrstama prometa. Predmetna inicijativa bi mogla dovesti do značajnog povećanja udjela vozila s pogonom na alternativne izvore energije te bržeg razvoja tržišta alternativnih goriva u Hrvatskoj.“"]
[40,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska učinkovitost","Ažurirati tekst u zadnjem retku tablice 1-9. budući je pilot projekt \"Uvođenje pametnih mreža na pilot područjima\" završen krajem 2023. odnosno 2024.godine."]
[41,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska učinkovitost","Smanjenje gubitaka u distribucijskoj elektroenergetskoj mreži i uvođenje naprednih mreža – pod Kratki opis \nPredlaže se dodati: „Dodatno, za projekt „Modernizacija hrvatske distribucijske elektroenergetske mreže“ dodijeljeno je preko 156,3 milijuna EUR bespovratnih EU sredstava (projekt ukupne vrijednosti preko 285,6 milijuna EUR) za napredna brojila, automatizaciju mreže, bolju povezanost kopna s otocima te u području NATURA 2000 kroz NPOO, kao i dodatnih 70 milijuna EUR iz REPower sredstava za napredna brojila.“"]
[42,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska učinkovitost","Povećanje učinkovitosti sustava toplinarstva – pod Kratki opis \nPredlaže se dodati: „Dodatno, kroz  Integrirani teritorijalni program 2021. -2027. osigurano je dodatnih 12 milijuna EUR za projekt „Revitalizaciju vrelovodne mreže grada Zagreba“ (25 km mreže) kao faza dva prethodnog projekta u OPKK.“"]
[43,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska učinkovitost","Predlaže se uz navedene EU direktive dodati i sljedeće Preporuke Europske komisije:\n„PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/2143 оd 29. srpnja 2024. o smjernicama za tumačenje članka 3. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu,\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/1722 оd 17. lipnja 2024. o smjernicama za tumačenje članka 4. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu ciljeva energetske učinkovitosti i nacionalnih doprinosa,\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/1716 оd 19. lipnja 2024. o smjernicama za tumačenje članaka 5., 6. i 7. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potrošnje energije u javnom sektoru, obnove javnih zgrada i javne nabave,\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/2002 оd 24. srpnja 2024. o smjernicama za tumačenje članka 11. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sustavâ gospodarenja energijom i energetskih pregleda,\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/2395 оd 2. rujna 2024. o smjernicama za tumačenje članka 26. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu opskrbe grijanjem i hlađenjem,\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/2476 оd 13. rujna 2024. o smjernicama za tumačenje članka 29. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu energetskih usluga,\nPREPORUKA KOMISIJE оd 12. prosinca 2023. o prenošenju članka 30. o nacionalnim fondovima za energetsku učinkovitost, financiranju i tehničkoj potpori Direktive (EU) 2023/1791 o energetskoj učinkovitosti („preinaka Direktive o energetskoj učinkovitosti”),\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/2481 оd 13. rujna 2024. o smjernicama za tumačenje članaka 21., 22. i 24. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na odredbe koje se odnose na potrošače\nPREPORUKA KOMISIJE (EU) 2024/1590 оd 28. svibnja 2024. o prenošenju članaka 8., 9. i 10. o obvezi uštede energije iz Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti.“"]
[44,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska učinkovitost","Predlaže se izmijeniti popis zakona tako da se dodaju i sljedeći zakoni:\n„Zakon o fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (Narodne novine, br. 107/03, 144/12), Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine, br. 120/16, 114/22) – vezano za mjeru ENU-9 Javna nabava i Zakon o energiji (Narodne novine br. 120/12, 14/14, 102/15, 68/18)."]
[45,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska sigurnost","Ažurirati „Mrežna pravila prijenosnog sustava\" NN, br.10/2024.\n\nNepootrebna je rečenica „HOPS je odgovoran za pouzdanost i raspoloživost sustava opskrbe električnom energijom te ispravnu koordinaciju sustava proizvodnje, prijenosa i distribucije uz odgovornost za vođenje elektroenergetskog\nsustava na način kojim se postiže sigurnost isporuke električne energije. HOPS izrađuje Godišnje izvješće o sigurnosti opskrbe hrvatskog elektroenergetskog sustava, a odobrava ga Hrvatska energetska regulatorna agencija. Mjere iz Plana obrane provode svi korisnici prijenosnog sustava i za njih su obvezne.“ Iako se Plan obrane spominje u Godišnjem izvješću o sigurnosti opskrbe kao mjera povećanja sigurnosti opskrbe, izrada Plana obrane je prvenstveno zahtijevana primjenom Uredbe NCER (2017/2196) i MPPS, te je takav dokument postojao i prije nego su se počela izrađivati Godišnja izvješća.\n\nZavršio je Pilot projekt ispitivanja tržišta radi osiguravanja rezerve radne snage tercijarne regulacije upravljivom potrošnjom za potrebe HOPS-a, pa sukladno tome treba izmijeniti tekst."]
[46,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska sigurnost","Predlaže se nakon Tablice 1-10. dodati sljedeće:\n„Postojeći zakonodavni okvir će se revidirati, kako bi se uvažili novi ciljevi i nove obveze definirane Paketom o dekarboniziranim plinovima i vodiku (Decarbonised Gases and Hydrogen Package):\nDIREKTIVA (EU) 2024/1788 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plina iz obnovljivih izvora, prirodnog plina i vodika, izmjeni Direktive (EU) 2023/1791 i stavljanju izvan snage Direktive 2009/73/EZ (preinaka),\nUREDBA (EU) 2024/1789 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o unutarnjem tržištu plina iz obnovljivih izvora, prirodnog plina i vodika, o izmjeni uredbi (EU) br.1227/2011, (EU) 2017/1938, (EU) 2019/942 i (EU) 2022/869 i Odluke (EU) 2017/684 te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 715/2009 (preinaka)“"]
[47,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska sigurnost","Pored navedenih „elektroenergetskih postrojenja“ dodati „centre vođenja i upravljanja“, ključni za sigurnost vođenja pogona prijenosa, distribucije i proizvodnje. Također navesti i kod sigurnosti plinskog sustava, dispečerske centre vođenja i upravljanja."]
[48,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: energetska sigurnost","Predlaže se u postojeći popis zakona dodati Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti (Narodne novine, br. 120/2012, 68/2018), Zakon o kibernetičkoj sigurnosti (Narodne novine, br. 14/24), Uredbu o kibernetičkoj sigurnosti (Narodne novine, br. 135/24) i Zakon o kritičnim infrastrukturama (Narodne novine, br. 56/13, 114/22).\nNedostaje u popisu ključnih zakona za energetsku sigurnost:“ Zakon o tržištu toplinske energije“, jer neraspoloživost toplinskog sustava (pojedini CTS) izravno ugrožava sigurnost pogona elektroenergetskog sustava na predmetnom području (preopterećenje transformatorskih stanica)."]
[49,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za energetsko zakonodavstvo, iznosi sljedeće mišljenje u odnosu na Dimenziju: unutanje energetsko tržište (str. 58).\n\nHERA, uz prethodnu suglasnost MINGOR-a, nije odobrila 10G plan za razdoblje 2023. − 2032., kako za HOPS tako i za HEP ODS pa je trenutno važeći investicijski plan za razdoblje 2022. − 2031. Desetogodišnji planovi razvoja elektroenergetske mreže iznimno su značajni i za operatore sustava, ali i za sadašnje i buduće korisnike mreže. Nedonošenje i neusklađivanje 10G planova sa stanjem na tržištu ima potencijalno jako negativne učinke, posebice na razvoj projekata OIE."]
[50,"ŠIME VALIDŽIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Ne treba razvijati plinski transportni sustav koji koristi ukapljeni prirodni plin (LNG) jer to podrazumijeva uvoz plina iz Australija i Sjeverne Amerike. Osim što se taj plin dobiva hidrauličkim frakturiranjem, što uzrokuje zagađenje vode i tla i uništavanjem prirodnih staništa, zbog pristupa nalazišta plina se događa nasilje i otimanje zemlje domorodačkim narodima. Hrvatska i ostale države Europe trebaju prestati iskorištavati druge kontinente za zadovoljenje svojih potreba za energentima, mineralnim sirovinama, drvom i hranom i više vaditi minerale i uzgajati hranu unutar svojih granica."]
[51,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Predlaže se nakon Tablice 1-13. dodati sljedeće:\n„Postojeći zakonodavni okvir će se revidirati, kako bi se uvažili novi ciljevi i nove obveze definirane paketom propisa za poboljšanja modela tržišta električne energije u EU (Electricity market Design – EMD) i poboljšanja zaštite Unije od manipulacije tržištem na veleprodajnom tržištu energije (REMIT):\nDIREKTIVA (EU) 2024/1711 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o izmjeni direktiva (EU) 2018/2001 i (EU) 2019/944 u pogledu poboljšanja modela tržišta električne energije u Uniji,\nUREDBA (EU) 2024/1747 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 13. lipnja 2024. o izmjeni uredaba (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 u pogledu poboljšanja modela tržišta električne energije u Uniji,\nUREDBA (EU) 2024/1106 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 11. travnja 2024. o izmjeni uredbi (EU) br. 1227/2011 i (EU) 2019/942 u pogledu poboljšanja zaštite Unije od manipulacije tržištem na veleprodajnom tržištu energije,\nUREDBA (EU) 2022/869 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013.“"]
[52,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Nije korektan navod „potencijalna ugroza radi manjka raspoloživih domaćih proizvodnih kapaciteta“ s obzirom da se prekogranična nabava električne energije prvenstveno temelji na tržišnoj konkurentnosti a ne sigurnosti opskrbe kupaca. Prijedlog je brisati „ugroze i manjka“."]
[53,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Predlaže se u Tablicu 1-11 dodati Zakon o energiji jer on između ostalog određuje metodološki pristup načinu utvrđivanja i izračuna naknada za priključenje na mrežu, a posljedično i pristup utvrđivanju i izračunu naknada za korištenje mreže."]
[54,"IRENA JAKIĆ","2.Trenutačne energetske i klimatske politike i mjere koje se odnose na pet dimenzija energetske unije,\nDimenzija: unutarnje energetsko tržište","Predlaže se u postojeći popis zakona dodati:\n„Zakon o tržištu plina (Narodne novine, br. 18/18, 23/20), koji pod Predmet Zakona u članku 1. stavku 2. propisuje Pravila utvrđena ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona primjenjuju se na prirodni plin i sve druge vrste plinova (bioplin, miješani plin, plin iz biomase i UPP) u onoj mjeri u kojoj se takvi plinovi mogu tehnički i sigurno umiješavati u tok prirodnog plina i tako distribuirati kroz plinski sustav,\nZakon o tržištu nafte i naftnih derivata (Narodne novine, br. 19/14, 73/17, 96/19), što je povezano s mjerom FUG-1 Modernizacija i transformacija rafinerija,\nZakon o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu (Narodne novine, br. 52/21),\nZakon o prostornom uređenju (Narodne novine, br. NN 153/13, 65/17, 114/18, 39/19, 98/19, 67/23).“"]
[55,"IRENA JAKIĆ","1.PREGLED I POSTUPAK ZA DONOŠENJE PLANA,\n1.3.Savjetovanja i sudjelovanje nacionalnih subjekata i subjekata Unije te ishod savjetovanja","S obzirom na značajnu infrastrukturnu povezanost RH sa zemljama iz neposrednog okruženja, predlažemo da se pored navedenih savjetovanja s drugim „državama članicama“ navedu i savjetovanja s drugim državama iz okruženja“, koje još nemaju status države članice."]
[56,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","1.3.Savjetovanja i sudjelovanje nacionalnih subjekata i subjekata Unije te ishod savjetovanja,\nc.Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere te uključenost civilnog društva i šire javnosti","Kako se revidiranim NECP-om pojačavaju zahtjevi na HOPS i HEP ODS odnosno prijenosnu i distribucijsku mrežu, za njegovo ostvarenje je nužno pojačati komunikaciju nadležnog Ministarstva, HERA-e i samih operatora."]
[57,"TERRA HUB","1.3.Savjetovanja i sudjelovanje nacionalnih subjekata i subjekata Unije te ishod savjetovanja,\nc.Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere te uključenost civilnog društva i šire javnosti","Komunikacije s općom javnosti nije bilo, kao što niti ne postoji komunikacijska strategija niti plan izrade i provedbe NECP-a te općenito energetsko-klimatskih politika. U procesu revizije NECP-a do neke razine je bila uključena stručna javnost u seriji sektorskih radionica i višerazinskog dijaloga u procesu rada na draftu predanom u lipnju 2023. Nakon toga vrlo ograničeno (financije) i samo jedan višerazinski dijalog. Javna rasprava provodi se samo kroz e-savjetovanje, bez izravnije komunikacije s dionicima ili javnošću. Rok za predaju EK probijen za 6 mjeseci. Opomena Komisije."]
[58,"IRENA JAKIĆ","2.1.1.Emisije i uklanjanja stakleničkih plinova,\n2.Prema potrebi, drugi nacionalni ciljevi koji su u skladu s Pariškim sporazumom i postojećim dugoročnim strategijama; prema potrebi za doprinos dugoročnoj obvezi unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, drugi ciljevi, uključujući sektorske ciljeve i ciljeve prilagodbe, ako su dostupni","Umjesto“ smanjenje proizvodnje električne energije u hidroelektranama“ treba pisati „smanjenje proizvodnje električne energije iz fosilnih goriva“."]
[59,"UDRUGA BIOM","2.1Dimenzija: dekarbonizacija,\n2.1.2Energija iz obnovljivih izvora","S obzirom na dosadašnja saznanja o ključnoj ulozi rijeka i vodenih sustava u mitigaciji i prevenciji klimatskih promjena, kao i na zabrinjavajuće stanje vodotoka u Republici Hrvatskoj, izgradnja novih hidroelektrana u potpunosti je neprihvatljiva. Dodatna pregrađivanja vodotokova i narušavanje vodenih režima rijeka, poput projekata na Kosinju i Cetini, predstavljaju ozbiljnu prijetnju prirodnim ekosustavima i imaju značajno negativan utjecaj na lokalne zajednice. Sve dok postojeći potencijal solarne energije na već postojećoj infrastrukturi nije u potpunosti iskorišten, neprihvatljivo je planirati i provoditi štetne projekte koji nisu usklađeni s ciljevima sprječavanja klimatskih promjena, očuvanja vodenih resursa i demografskih politika RH. Umjesto toga, potrebno je usmjeriti resurse u oslobađanje vodotokova od malih hidroelektrana (koje su većinom neisplative), kako bi se osigurala njihova prilagodba na klimatske promjene i dugoročna održivost."]
[60,"UDRUGA BIOM","2.1Dimenzija: dekarbonizacija,\n2.1.2Energija iz obnovljivih izvora","S obzirom na iznimno velik potencijal za iskorištavanje solarne energije u Hrvatskoj, posebno na već postojećoj infrastrukturi poput krovova, balkona, parkirališta i brownfield lokacija koje su trenutno zanemarene ili nedovoljno iskorištene za tu svrhu, solarna energija treba imati značajniji udio u planiranoj proizvodnji električne energije.\nGradnja vjetroelektrana i solarnih elektrana na zelenim ili otvorenim površinama trebala bi biti iznimka, a ne pravilo, budući da takvi projekti imaju negativan utjecaj na prirodu te značajno narušavaju životni prostor ruralnih zajednica. Trenutno se mnoge lokalne zajednice protive ovakvim projektima i zahtijevaju njihovo uklanjanje iz prostornih planova, oslanjajući se na dosadašnja negativna iskustva. Ova praksa je u suprotnosti s ciljevima zaštite prirode, prevencijom i ublažavanjem klimatskih promjena te s demografskim politikama Republike Hrvatske. Osim toga, već se suočavamo s velikim izazovima u saniranju šteta nastalih nedavno izgrađenim projektima vjetroelektrana i solarnih elektrana, koji su oduzeli značajne površine prirodi i lokalnim zajednicama, čime je dodatno narušen okoliš i kvaliteta života stanovništva."]
[61,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","2.1Dimenzija: dekarbonizacija,\n2.1.2Energija iz obnovljivih izvora","Energija iz obnovljivih izvora i fosilna goriva u NECP-u\n\nU prijedlogu ažuriranog NECP-a, Hrvatska je postavila indikativni cilj do 2030. godine za udio OIE u bruto neposrednoj potrošnji od 42,5%. Iako je Europska komisija u svojim zadnjim preporukama Hrvatskoj  od 18. prosinca 2023. na ažurirani NECP naglasila kako je cilj od 42,5% niži u odnosu na kolektivna nastojanja EU da se poveća na 45% u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 o poticanju energije iz obnovljivih izvora, Hrvatska i dalje ne pokazuje ozbiljan angažman prema ciljevima EU u području obnovljivih izvora energije budući da i dalje ustraje na konzervativnim i neambicioznim ciljevima.\n\n\nPravni akt koji propisuje postizanje klimatske neutralnosti je Europski zakon o klimi, koji je usvojen u lipnju 2021. godine. Ovaj zakon uspostavlja zakonski obavezan cilj da EU postigne klimatsku neutralnost do 2050. godine. Također postavlja okvir za način na koji pojedine države članice, uključujući Hrvatsku, trebaju pridonijeti ovom cilju.\n\nŠto se tiče prijedloga revidiranog NECP-a za Hrvatsku, uopće se ne navodi ciljna godina za postizanje klimatske neutralnosti. Dok Europski zakon o klimi postavlja opći rok, nacrt ažuriranog NECP-a trebao bi idealno uključivati jasan vremenski okvir ili ciljeve koji se usklađuju s ovim premostivim EU ciljem. Umjesto da Hrvatska stremi energetskoj samodostatnosti kroz poticanje proizvodnje i potrošnje energije iz OIE te na taj način postavlja i usmjerava Hrvatsku zelenoj tranziciji i energetskoj neovisnosti, Hrvatska u ažuriranom NECP-u postavlja minimalne ciljeve. \n\nS obzirom da NECP određuje smjer i dinamiku energetske tranzicije Hrvatske, razvidno je kako je Hrvatska i dalje usmjerena na razvoj i upotrebu fosilnih goriva, čime je daleko od postizanja energetske samodostatnosti. Na taj način Hrvatska će ostati ovisna o uvozu energenata umjesto da se usmjeri na razvoj domaće zelene energije. \n\nŠtoviše, u prijedlogu ažuriranog NECP-a navodi se kako “interes investitora u OIE značajno prelazi ciljeve NECP-a, odnosno potrebe Hrvatske”, a pritom istovremeno posve zanemaruje da je, samo primjera radi, u razdoblju od lipanja do kolovoza 2024. u Hrvatskoj dominirao uvoz električne energije s ukupno 1.316 GWh, što čini 24,8% potrošnje. Drugim riječima, interes investitora premašuje neambiciozne ciljeve iz NECP-a, ali ne premašuje potrebe Hrvatske. Naime, podatak o uvozu električne energije ističe hitnost i potrebu ubrzanog razvoja domaćih obnovljivih izvora kako bi se smanjila potreba za uvozom. Kada zbrojimo tržišnu vrijednost uvezene energije (135 milijuna eura) s tržišnom vrijednošću emisija CO2 za termoelektrana na fosilna goriva (44 milijuna eura) i tržišnom cijenom uvezenih sirovina za iste (110 milijuna eura) dolazimo do iznosa od 289 milijuna eura koji je Hrvatska nepotrebno platila (na uvoz električne energije, na uvoz fosilnih goriva kao sirovina za termoelektrane i na vrijednost emisija CO2. Taj iznos bio bi dovoljan za izgradnju ključne mrežne infrastrukture koja bi mogla primiti potrebne kapacitete obnovljive energije (novi 400 kV dalekovod od TS Konjsko (Split) do TS Melina (Rijeka)). \n\nNedostatak detaljnih procjena potrošnje električne energije i analize trenutnih trendova OIE\n\n\nU prijedlogu NECP-a nigdje nije navedena potrošnja električne energije u RH što je osnova za planiranje proizvodnje, već je samo navedena instalirana snaga u RH što s obzirom na različit faktor kapaciteta ne daje pravu sliku. To je suprotno legislativi EU koja u svojim dokumentima navodi koji je potreban udio OIE u energiji, a ne u snazi OIE. Iako je i Europska komisija kroz svoje zadnje preporuke Hrvatskoj naglasila potrebu za detaljnijom analizom trenutnog stanja energetske potrošnje i proizvodnje, prijedlog NECP-a i dalje ne nudi potrebne podatke o potrošnji električne energije.\n\nGeotermalni projekti\n\nU prijedlogu revidiranog NECP-a ističe se nastavak poticanja geotermalnih projekata, ali usprkos tome do 2030. predviđena je ukupna kvota od 68 MW. Posebnu zabrinutost izazvala je kvota od samo 68 MW. Kvota predviđena planom daleko je ispod ukupne očekivane instalirane snage geotermalnih elektrana koja se temelji na trenutno utvrđenim rezervama geotermalne vode koje je Rješenjima o utvrđivanju količine i kakvoće rezervi geotermalnih voda potvrdilo Ministarstvo gospodarstva za nekoliko projekata. \n\nNaime, paradoksalno je da s jedne strane Ministarstvo gospodarstva kontinuirano raspisuje natječaje za nove geotermalne projekte, a s druge strane politika poticaja ne prati niti projekte koji su već odmakli u realizaciji projekata. Imajući na umu da je razvoj geotermalnih projekata dodatno opterećen geološkim i ležišnim rizicima te značajnim iznosom početnih ulaganja i troškova ulaganja,  razvoj geotermalnih projekata bez sustava poticanja je nemoguće financirati. \n\nPredlaže se da revidirani NECP poveća kvote za poticanje geotermalnih projekata do 2030 godine kako bi se projektima, koji su u visokoj fazi razvoja, osiguralo financiranje putem sustava poticaja tržišnom premijom."]
[62,"IRENA JAKIĆ","2.1Dimenzija: dekarbonizacija,\n2.1.2Energija iz obnovljivih izvora","Električnu energiju, plin, toplinsku energiju plin te ostale izvore energije primjerenije je izražavati u kWh ili pripadajućem višekratniku."]
[63,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\na.Elementi iz članka 4. točke (a) podtočke 2.","Cilj udjela OIE u bruto neposrednoj potrošnji električne energije za 2030. je neambiciozan s obzirom na trenutni udio, potencijale, interes investitora i interes građana. Prema izračunima energetskih stručnjaka s Fakulteta strojarstva i brodogradnje u Zagrebu, Hrvatska može svoju neposrednu potrošnju električne energije podmirivati iz domaćih obnovljivih izvora već od 2030. godine, za što je potrebno prvenstveno ulagati u nove solarne i vjetroelektrane, kao i u ubrzano unapređenje elektroenergetske mreže. Hrvatska bi u ažuriranom NECP-u stoga trebala težiti cilju od 100 posto obnovljive elektroenergetike - kao što je to, primjerice, u svom Nacionalnom planu najavila Estonija – te u ovom važnom pitanju postati predvodnica jer za to postoje odlične pretpostavke."]
[64,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\na.Elementi iz članka 4. točke (a) podtočke 2.","Kako bi se ostvarili navedeni ciljevi ključno je poticajima postići da se što veći broj OIE grade što bliže mjestu i naponu potrošnje kako bi se izbjeglo povećanja gubitaka u prijenosu i distribuciji električne energije.\n\nKod izgradnje OIE u industriji i kućanstvima često se potiče i grade predimenzionirane jedinice što smanjuje profitabilnost projekta, ali i nepotrebne troškove gubitaka u mreži."]
[65,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\na.Elementi iz članka 4. točke (a) podtočke 2.","U tablici 2-1. navedeni su indikativni nacionalni ciljevi za udjele OIE do 2030. godine. U dijelu ostvarenja „U neposrednoj potrošnji energije u prometu“ za 2021. godinu naveden je podatak od 7,1 %, a za 2022. godinu samo 2,4 %. Potrebno je provjeriti i dodatno obrazložiti ovakav izrazito nelogičan pad udjela (rezultat promjene metodologije izračuna ili nešto drugo) budući je za udio OIE u prometu daleko najlošija startna pozicija u odnosu na ostale promatrane sektore u tablici.\nKod Bruto potrošnje električne energije dodati napomenu da je moguća značajna godišnja promjena udjela iz OIE u pojedinoj godini, s obzirom da se godišnja proizvodnja iz HE u RH kreće između 4,5 TWh do 8,5 TWh, ovisno o hidrološkim značajkama pojedine godine."]
[66,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Korištenje vodika - zeleni vodik treba koristiti samo tamo gdje je prijeko potreban, odnosno samo u industrijama koje se ne mogu na drugi način dekarbonizirati, a ne za npr. gradski prijevoz koji se može elektrificirati. Uz veću energetsku učinkovitost, u sektoru grijanja/hlađenja mogu se provesti brze promjene. Prijelaz na energetski učinkovito grijanje i hlađenje temeljeno na obnovljivim izvorima energije poticanjem postavljanja dizalica topline i širenjem sustava centralnog grijanja koje će biti na obnovljive izvore energije treba biti prioritet."]
[67,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Slika 2-3. Za ostvarivanje ovako visokog cilja povećanje udjela električne energije i OIE u prometu, nužno je:\na) Imenovanje tijela za koordinaciju i praćenje rada svih potrebnih dionika\nb)  ugradnje što većeg broja  mikrosolarnih elektrana (do 3 kW) na postojećim stambenim jedinicama za koje već postoje izgrađeni postojeći priključci i mreža.\nc) koordinacija kod donošenja prostornih planskih dokumenta za osiguranje lokacija i koridora za NN i SN mrežu za priključenje punionica, te \nd) ukidanje ograničenja iznosa tarifnih stavki za korištenje mreže."]
[68,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila iznosi sljedeće:\npretpostavka ostvarenja ciljeva o OIE u prometu temelji se na povećanju korištenja biogoriva, dok nije uvažen niti razrađen koncept multiplikatora primjene električne energije u prometu koja može do 4x povećati ispunjenja obveza zbog specifične učinkovitosti električnih motora. \n\nDetalji:  https://www.chargeupeurope.eu/positions/red-iii, https://static1.squarespace.com/static/656da5075\nba6656c52da7021/t/6667fba9490aca5d53bad164/17284\n01127735/Implementation+of+RED+III+ENG.pdf"]
[69,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Kod dekarbonizacije otoka RH nužno naglasiti mogućnost masovnije instalacije kućnih solarnih kolektora sa spremnicima za potrebe grijanja i hlađenja, odnosno primjenu hibridnih rješenja uz danas značajno korištenje električne energije za grijanje i hlađenje.\nUz masovniju primjenu OIE na otocima također treba pojačati i obnoviti kabelsku povezanost s kopnom radi povećanja prijenosnih kapaciteta i starosti mreže te primjene punionica u trajektnim lukama."]
[70,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Umjesto izraza „daljinsko grijanje i hlađenje“ predlažemo koristiti izraz „centralni toplinski sustav“ ili „centralizirano grijanje i hlađenje“.\nNije navedena mogućnost primjene solarnih kolektora u kombinaciji sa spremnicima plina za grijanje i hlađenje zaleđa, priobalja i otoka."]
[71,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Umjesto izraza „Revitalizacijom postojećih postrojenja“ pisati „Revitalizacijom postojećih proizvodnih postrojenja“. \nS obzirom na danas nedovoljnu sigurnost napajanja područja Istre, prioritetno je čim brže pojačati mrežnu infrastrukturu tj. osiguranje više dobavnih pravaca i/ili povećanje postojećih prijenosnih kapaciteta.\nPredlažemo izostaviti riječ „bazne“ kod navođenja lokalne proizvodnje, jer s obzirom na primjenjivost današnjih tehnologija, „bazno“ bi podrazumijevalo elektranu na fosilna goriva ili spalionicu ili geotermalnu elektranu za što nema odgovarajućeg potencijala u Istri.\nPored navođenja potrebe sigurnosti napajanja područja Istre, s obzirom na nedovršeni razvoj mreže južne Hrvatske (Dubrovnik s južnim otocima i zaleđem), potrebno je navesti nužno pojačanje mrežne infrastrukture za sigurnost opskrbe južne Hrvatske."]
[72,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Obrazložiti bitno različite snage elektrana na plin za referentne godine: 2030., 2040. i 205. godinu prema WAM i WEM mjerama u Tablici 2-6 (85. str.) i Tablici 4-14 (296. str.)."]
[73,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Slika 2-3. Sporan podatak o doprinosu tehnologija OIE u električnoj energiji za sunčane elektrane za 2021. 2022. i 2023. godinu (sada već povijesni podaci koji bi morali biti točni). Za 2022. godinu naveden je podatak o 40,9 ktoe što je preračunato oko 476 GWh. Prema godišnjem izvješću HEP ODS-a za 2022. i EIHP-a (Energija u Hrvatskoj 2022. godine), proizvodnja sunčanih elektrana iznosila je 151 GWh u 2022. godini."]
[74,"IRENA JAKIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","Na slici 2-5. navedeno je povećanje udjela električne energije iz OIE u sektoru prometa s 0,2% na 5,9% u 2030. godini. Ovaj porast je u potpunosti nerealno procijenjen obzirom na prodaju električnih vozila i plug in hibrida u posljednjih nekoliko godina.\nMišljenja smo da je nepotrebno i preuranjeno pisati rečenicu: „Korištenje vodika očekuje se već nakon 2024. godine“. Prijedlog brisati navedenu rečenicu."]
[75,"INA-INDUSTRIJA NAFTE, D.D.","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Procijenjene putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i prometnom sektoru","U doprinos tehnologija za OIE u prometu predlaže se uvrštenje goriva iz recikliranog ugljika sukladno Zakonu o biogorivima za prijevoz."]
[76,"IGEOPEN D.O.O. ZA TRGOVINU I USLUGE","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Očekivanu snagu geotermalnih elektrana do 2030. godine treba povećati tako da se na pretpostavljenu osnovu (postojeća elektrana Velika 1 u Cigleni, očekivana hibridna elektrana u Draškovcu; pretpostavljamo, jer u INEKP-u nije objašnjena metodologija modeliranja) doda 143 MW, koji se odnose na geotermalne elektrane koje se mogu realizirati do 2030. godine, kao i 50 MW koji se odnose na projekte koji će dosegnuti istu razinu zrelosti u navedenom razdoblju. Također treba jasno naznačiti nužnost raspisivanja natječaja za premijsku cijenu i sklapanje ugovora o premijskoj cijeni za geotermalne elektrane tijekom 2025. godine, čime će se investitorima u geotermalne elektrane omogućiti financijska sigurnost razvoja projekata."]
[77,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Doprinos vjetroelektrana, sunčanih i geotermalnih elektrana svakako treba rasti tempom koji je brži i ambiciozniji od onog prikazanog u tablici “Ocijenjeni doprinos tehnologija za OIE u električnoj energiji”. S druge strane, ne čini se realno povećati doprinos krute biomase za električnu energiju s obzirom na sve strože kriterije održivosti u Direktivi o obnovljivim izvorima energije.\n\nNuklearna energija - U 2050. godini treba računati na 0 MW nuklearne energije, kako je i računato i do sada. Životni vijek NE Krško je već produžavan i nije realno planirati daljna produžavanja. Izgradnja novog bloka NEK2 bila bi skuplja i dugotrajnija od investicija u obnovljive izvore energije i opet bismo bili ovisni o uvozu energenta. K tome, brine i to da javnost nije obaviještena o pregovorima o produljenju životnog vijeka Nuklearne elektrane Krško nakon 2043. godine koje se spominje u NECP-u."]
[78,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za geotermalnu energiju iznosi sljedeće mišljenje u odnosu na tablicu 2.6. Očekivana snaga elektrana u scenariju s dodatnim (WAM) mjerama (MW). \n\nPrema informacijama članova Radne skupine za geotermalnu energiju HGK, ukupni potencijal novih geotermalnih kapaciteta iznosi dodatnih 143 MW, koji se mogu realizirati do 2030. godine i 50 MW koji će dosegnuti istu razinu zrelosti u navedenom razdoblju.\n\nSnaga za geotermalne elektrane mora biti revidirana i povećana za ukupno 193 MW koje treba dodati na baznu snagu koja je pri osnovnoj kalkulaciji uzeta u obzir (već uključuje snagu elektrane „Velika 1“ u Ciglenoj i hibridne geotermalne energane AAT Geothermae Draškovec), uvažavanjem sljedećih koraka:\n• uvrštavanje svih kapaciteta koji se o mogu izgraditi i spojiti na mrežu do 2030. godine, kao i onih koji će istu razinu zrelosti sigurno dostići do 2030. godine \n• jasno definiranje dodjele premijskih cijena za nove geotermalne elektrane tijekom 2025. godine, kako bi se investitorima osigurala financijska sigurnost za realizaciju projekata.\n• objavljivanje potpune analize i transparentno obrazloženje metodologije koja je korištena za izračun \n\nPredložena snaga geotermalnih elektrana od 68 MW do 2030. godine ne odražava stvarne potencijale Hrvatske u ovom području i predstavlja ozbiljnu prepreku za razvoj ključnih projekata obnovljivih izvora energije. Ovakva brojka ne uzima u obzir stvarno stanje na terenu, uključujući već ishođene dozvole, istražne prostore i konkretne investicije koje su u naprednoj fazi razvoja.\n\nU dokumentu se navodi da su \"projicirane instalirane snage rezultat simulacijskog modela\" te da su u geotermalnim projektima \"uzeti u obzir minimalni doprinosi cilju.\" Ovakva formulacija otvara brojna pitanja i zahtijeva dodatna pojašnjenja. Konkretno, nedostaje transparentna metodologija koja bi objasnila kako je određena predložena \"minimalna\" snaga geotermalnih elektrana i zbog čega su kapaciteti ograničeni unatoč dokazanim potencijalima.\n\nVažno je istaknuti da su nadležna tijela Republike Hrvatske već provela postupke javnih nadmetanja i izdala potrebne dozvole za realizaciju geotermalnih projekata, čime je formalno omogućen razvoj tih investicija. Ograničavanje kapaciteta u ovom kontekstu djeluje nelogično i kontraproduktivno, što može narušiti povjerenje u postojeće procese i strateške ciljeve države.\n\nNadalje, izražavanje očekivanja o \"više novih kapaciteta\" nije u skladu s predviđenim ciljevima u NECP-u, gdje su kapaciteti zadržani na samo 68 MW. Ako se planiraju dodatni kapaciteti, njihova uključenost u Plan bila bi nužna za konzistentnost i ostvarivost strateških ciljeva.\n\nTakođer, iako dokument spominje da su \"napravljeni novi zakonski preduvjeti,\" nije jasno koji su to konkretni preduvjeti niti kako oni osiguravaju realizaciju novih projekata. Nedostatak jasnoće o dodjeli premijskih cijena, subvencija ili drugih poticajnih mehanizama izaziva zabrinutost jer bez odgovarajuće podrške, projekti u razvoju mogu postati neodrživi.\n\nRevizija ciljeva nije samo potrebna radi usklađenosti s postojećim projektima, strateškim dokumentima i izdanim dozvolama, već je ključna za osiguranje stabilnosti elektroenergetske mreže, povećanje energetske sigurnosti i privlačenje novih investicija.\n\nU odnosu na sliku 2.9. Očekivana snaga elektrana u scenariju s dodatnim (WAM) mjerama Udruženje obnovljivih izvora energije HGK iznosi sljedeće:\n\nOčekivana snaga elektrana u scenariju s dodatnim (WAM) mjerama (MW) čini se nerealno postavljenom s obzirom na dosadašnji tempo razvoja obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj. Budući da je početkom 2024. godine instalirana snaga vjetroelektrana i solarnih elektrana u Hrvatskoj iznosila 1600 MW, iz tablice očekivane snage do 2030. godine proizlazi da će u narednih 5 godina biti izgrađeno 3441 MW novih solarnih i vjetro elektrana, odnosno u prosjeku 688 MW godišnje. Međutim, s obzirom na to da Ministarstvo gospodarstva u cijeloj 2024. godini nije raspisalo nijedan natječaj za energetska odobrenja, a HERA još nije definirala cijenu priključenja na mrežu, ovakav tempo izgradnje novih postrojenja OIE neće biti ostvariv bez značajnih promjena i ubrzanja u postupcima ishođenja potrebnih dozvola.\n\nNadalje, Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila iznosi sljedeće:\n\nostvarenja ciljeva o OIE u prometu temelji se na povećanju korištenja biogoriva, dok nije uvažen niti razrađen koncept multiplikatora primjene električne energije u prometu koja može do 4x po-većati ispunjenja obveza zbog specifične učinkovitosti električnih motora. \n\nDetalji:  https://www.chargeupeurope.eu/positions/red-iii, https://static1.squarespace.com/static/656da5075\nba6656c52da7021/t/6667fba9490aca5d53bad164/17284\n01127735/Implementation+of+RED+III+ENG.pdf"]
[79,"OPĆINA BABINA GREDA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Poštovani,\npredložena kvota za razvoj geotermalne energije do 2030. godine neće koristiti onaj stvarni potencijal u mjeri u kojoj je to potrebno Republici Hrvatskoj. A izravno će utjecati na razvoj područja gdje je dokazan geotermalni potencijal, kao npr. u Općini Babina Greda. Planirane kvote bi trebale biti upisane u onoj količini u kojoj se trenutno nalaze već projekti koji su razvojnim fazama i koji posjeduju određenu dokumentaciju za eksploataciju geotermalnog potencijala. Razvoj geotermalne energije u našoj Općini Babina Greda gdje topla voda doseže i temperature preko 150 stupnjeva bi potaknula gospodarski razvoj općine ali i susjednih svih općina zbog otvaranja novih radnih mjesta te prihoda na godišnjoj razini od prava građenja, komunalne naknade, komunalnog doprinosa, poreza na dohodak, rudne rente i svega ostalo što bi jednoj jedinici lokalne samouprave omogućilo da se uzdigne kako bi mogla omogućiti svojim stanovnicima kvalitetni i bolji život. A sama investicija bi potaknula i druge stvari kao npr. da bi se koristili lokalne tvrtke koje bi radile na izgradnji i održavanjima, i da preko 60% ukupnog ulaganja u geotermalnu elektranu ostaje u RH, a veliki dio upravo toga troši se u lokalnoj zajednici na način da se stvaraju boji uvjeti za život. Stoga kvote koje ste naveli ne zadovoljaju geotermalni potencijal do 2030. godine, te je iste potrebno povećati. Ovim činom što ste predložili samo 68MW definitivno ugrožavate razvoj geotermalnog potencijala u Republici Hrvatskoj, stoga Vas molimo da dobro razmislite i tu količinu promijenite u puno veću brojku, kako bi se mogli svi projekti u fazi ravoja realizirati."]
[80,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","U Tablici 2-6. za godinu 2050. umjesto brojke \"0\" treba pisati \"348\", a u umjesto \"14.348\" treba pisati \"14.732\".\n\nIspod slike 2.9. izmijeniti riječ „generatorski“ u riječ „crpni“ tako da glasi: „Ukupna snaga hidroelektrana u Hrvatskoj iznosi približno 2.200 MW. Od toga je 9 akumulacijskih ukupne snage 1.487 MW, 7 protočnih ukupne snage 407 MW, 36 malih hidroelektrana ukupne  snage 34 MW te jedna velika crpna hidroelektrana snage 270 MW u turbinskom radu odnosno 240 MW u crpnom radu.“\n\nU nastvaku teksta, razmotriti ažuriranost i valjanost podataka u tekstu te provjeriti istinitost tvrdnji. U tekstu nisu navedeni drugi problemi opskrbe u RH. Nisu spomenute komponente, elementi promatrane jedinice, neraspoloživost, propisana i usvojena mjera prekida opskrbe, CBA analize, ugrađeni su  linijski odvodnici, a izgleda da se ništa nije promijenilo, vršno opterećenje je bez trajanja. Prema „okolišnoj dozvoli“ planirani izlazak iz pogona TE Plomin je 2035. godine.  \nSpominje se samo jedan dio Istre u ovom poglavlju,  ažurirati pojmove u tekstu. Također predlažemo da se spomene podatak o opasnosti od naponskog sloma, ako uz TE Plomin na mreži ne bi bio i DV 2x220 kV na istim stupovima, koji može po ljetnim mjesecima ispasti radi nevremena, požara, udara munja i sl.\n\nIza rečenice: „Prema navedenim ugovorima, Nuklearna elektrana Krško, koja se nalazi na teritoriju Republike Slovenije, isporučuje 50 % proizvedene električne energije Hrvatskoj elektroprivredi“ dodati rečenicu: “U tijeku su pregovori o produljenju životnog vijeka Nuklearne elektrane Krško nakon 2043. godine, a moguće je razmatranje i drugih alternativnih rješenja u području korištenja nuklearne energije.“\n\nNadalje, u zadni odlomak toga poglavlja, treba dodati: „Potrebno je istaknuti kako su projicirane instalirane snage elektrana rezultat simulacijskog  modela odnosno provedenih tržišnih analiza i kako se u provedbi mogu očekivati odstupanja od izračunatih vrijednosti.“"]
[81,"INA-INDUSTRIJA NAFTE, D.D.","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Iako je predložena očekivana snaga elektrana u scenariju s dodatnim (WAM) mjerama za razdoblje do 2030. godine navedena u Tablici 2.6 indikativna i podložna odstupanjima predlažemo značajno povećanje. Predložena snaga od 68 MW ugrožava razvoj projekata obnovljivih izvora energije te narušava povjerenje investitora i realizaciju postojećih projekata. za koje su izdane dozvole za istraživanje geotermalnih voda."]
[82,"ŠIME VALIDŽIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Neprihvatljivo je poticati biogoriva (posebice ako se uvoze iz zemalja izvan Europske unije) ili ih smatrati obnovljivim izvorima energije (OIE) jer se ona uglavnom dobivaju od palminog ulja; a zbog nasada uljnih palmi se događa masovno uništavanje tropskih prašuma u Maleziji i Indoneziji, istrebljenje orangutana i drugih životinjskih i biljnih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Nekad se koristi sojino ulje a zbog njega se događaju slična zla u Južnoj Americi.\n \nUpotreba biomase je prihvatljiva jedino ako se radi o drvnom ili poljoprivrednom otpadu iz Hrvatske jer uvoz drvne mase uglavnom znači uništavanje tropskih prašuma. Neprihvatljivo je i uvoziti biomasu koja je namjenski uzgojena u siromašnim zemljama jer to znači da manje poljoprivrednog zemljišta ostane za uzgoj hrane za stanovništvo."]
[83,"HUGE - HRVATSKA UDRUGA ZA GEOTERMALNU ENERGIJU","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Tablica 2.6. Ministarstvo gospodarstva predlaže integrirani nacionalni energetski i klimatski plan za RH sa samo 68 MW  geotermalnog potencijala. Isto Ministarstvo je donijelo određena Rješenja koja potvrđuju veći geotermalni potencijal što je kontradiktorno s ovim Planom. Stoga predlažemo da se navedeni potencijal (kvota) poveća. U protivnom može doći do prestanak invensticija kao i do štete u prihodima i zapošljavanju u lokalnim samoupravama. Prednost geotermalne elektrane je uravnotežena proizvodnja električne energije što apsolutno i učinkovito doprinosi stabilnosti elektroenergetske mreže. Ta energija proizvodi neprestano 24 sata / 7 dana u tjednu, neovisno o vremenskim uvjetima ili noć/dan. Malo zauzeće prostora jedna je od brojnih komparativnih prednosti geotermalnih izvora energije specijalno u usporedbi sa drugim OIE gdje kao npr. solar treba za 1MW oko 1,5 ha površine."]
[84,"GEO POWER ZAGOCHA D.O.O. ZA PROIZVODNJU ELEKTRIČNE ENERGIJE I ISTRAŽIVANJE MINERALNIH SIROVINA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Kao investitor u sektoru geotermalne energije, smatramo kako se trenutni Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan Republike Hrvatske za razdoblje 2021. – 2030. treba prilagoditi prije svega na način da osigura dostatnu očekivanu snagu električne energije proizvedene iz geotermalne energije. Očekivanu snagu potrebno je uskladiti s projektima koji su trenutno u razvoju te za koje su dozvole za istraživanje geotermalne vode već izdane od strane Ministarstva gospodarstva. \nTablicom 2-6. predložena je očekivana snaga geotermalnih elektrana od samo 68 MW do 2030. godine što je u potpunosti kontradiktorno s dokazanim geotermalnim potencijalom Republike Hrvatske. \nDodatno, uz povećanje očekivane snage geotermalnih elektrana potrebno je osigurati premijski model poticanja, za koji HROTE što prije treba raspisati Javni natječaj za dodjelu tržišne premije radi poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. U suprotnome, zbog zahtjevnosti razvoja geotermalnih projekata, prije 2030. u Hrvatskoj uopće neće biti moguće proizvoditi električnu energiju iz geotermalnih izvora.\nNastavno na ranije rečeno, smatramo kako je Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan Republike Hrvatske za razdoblje 2021. – 2030. potrebno prilagoditi na način:\n• da se očekivana snaga geotermalnih elektrane prilagodi uzimajući u obzir ukupni potencijal novih geotermalnih kapaciteta od 143 MW, koji se mogu realizirati do 2030. godine, kao i 50 MW koji će dosegnuti istu razinu zrelosti u navedenom razdoblju.\n• da se po uzoru na druge zemlje unutar Europske unije, koje su prepoznale i uvelike ulažu u iskorištavanje svog geotermalnog potencijala, osigura dodjela odgovarajuće premijske cijene koja će investitorima pružiti financijsku sigurnost za realizaciju projekata."]
[85,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU RUDARSKO-GEOLOŠKO-NAFTNI FAKULTET","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Tablica 2.6. Kvota od samo 68 MW za geotermalne elektrane je nedostatna. Kvota predviđena planom daleko je ispod ukupne očekivane instalirane snage geotermalnih elektrana koja se temelji na trenutno utvrđenim\nrezervama geotermalne vode koje je Rješenjima o utvrđivanju količine i kakvoće rezervi geotermalnih voda potvrdilo Ministarstvo gospodarstva. Treba uskladiti Plan s Rješenjima."]
[86,"YUNUS EMRAH KARACAN","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Kao investitor u projekt geotermalne energije i nositelj dozvole za pridobivanje geotermalne vode na eksploatacijskom polju geotermalne vode \"Legrad 1“, mi, Terra Energy Generation Company d.o.o., izražavamo zabrinutost prijedlogom Nacionalnog energetskog i klimatskog plan za razdoblje 2021 - 2030 godine, odnosno odredbom prema kojom će u razdoblju primjene plana raspoložive kvote za poticanje proizvodnje električne energije iz geotermalni elektrana iznositi svega 68 MW. \nU trenutku kad smo donijeli odluku o pokretanju investicije i sudjelovanju u nadmetanju za dozvolu za istraživanje geotermalne vode, nisu postojale dovoljne kvote za poticanje proizvodnje električne energije iz geotermalne elektrane, ali je Europska Unija poticala zemlje članice za ambicioznije ciljeve za primjenu obnovljive energije u okviru Europskog zelenog plana, Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (RED III direktiva) i paketa Fit for 55. Uz tranzicijski pristup Europske Unije zelenoj energiji uvijek smo dobivali naznake da će problem nedostatka kvota biti riješen budućim izmjenama relevantnog zakonodavstva i strategije poticanja proizvodnje iz obnovljivih izvora energije, odnosno da će se zakonska regulativa prilagoditi razvoju geotermalnih projekata prateći stvarne potrebe investitora.\nUz očekivanje da će problem nedostatka kvota biti riješen u narednom razdoblju, prijavili smo se na natječaj za dozvolu za istraživanje u dva istražna geotermalna prostora, a do sada smo uložili značajna financijska sredstva u provedbu istražnih aktivnosti (uključujući bušenje dvije duboke bušotine i kupnju više od 1.000.000 m2 zemljišta) i administrativne procedure u procesu istraživanja geotermalnih voda.\nNažalost, do ovog trenutka naša očekivanja vezana uz određivanje dovoljnih kvota i otklanjanje neizvjesnosti vezanih za sustav poticanja proizvodnje električne energije iz geotermalnih izvora nisu se ostvarila. Posebnu zabrinutost izazvala je kvota od samo 68 MW. Kvota predviđena planom daleko je ispod ukupne očekivane instalirane snage geotermalnih elektrana koja se temelji na trenutno utvrđenim rezervama geotermalne vode koje je Rješenjima o utvrđivanju količine i kakvoće rezervi geotermalnih voda potvrdilo Ministarstvo gospodarstva. Za ilustraciju, spomenimo da samo Terra Energy Generation Company d.o.o. ima očekivanu proizvodnju od 98 MW temeljem rezervi koje je potvrdilo Ministarstvo gospodarstva. Kad se ovome dodaju drugi investitori koji imaju geotermalne projekte s već utvrđenim rezervama geotermalne vode, te projekti na istražnim prostorima za koje je Ministarstvo lani provelo nadmetanje, a koji su u ranoj fazi istraživanja te još nemaju procijenjene rezerve (tu spada i naš projekt na istražnom prostoru geotermalnih voda \"Kotoriba\") jasno je da politika poticanja ne prati investitore u realizaciji poslovnih pothvata, niti pridonosi kreiranju energetske politike i investicijske klime koja bi investitorima omogućila razvoj geotermalnih projekata u precizno definiranom i transparentnom regulatornom okviru. Nadalje, gledajući raspoložive kvote iz Plana, postavlja se i pitanje usklađenosti djelovanja institucija u pogledu energetske politike gdje s jedne strane Ministarstvo gospodarstva kontinuirano raspisuje natječaje za nove geotermalne projekte, a s druge strane politika poticaja ne prati niti projekte koji su već odmakli u realizaciji projekata.\nŽeljeli bismo još istaknuti da je uz osim regulatorne nesigurnosti koje proizlaze iz Plana, razvoj geotermalnih projekata dodatno opterećen geološkim i ležišnim rizicima te značajnim iznosom početnih ulaganja i troškova ulaganja na licu mjesta u usporedbi s ulaganjima u druge obnovljive izvore energije. Radi toga, razvoj geotermalnih projekata bez sustava poticanja je nemoguće financirati. Međutim, poticanje proizvodnje energije iz geotermalnih izvora donosi ključne prednosti korištenja geotermalne energije koja osim niskog ugljičnog otiska, omogućuje i konstantnu proizvodnju električne energije (Base load power plant – proizvodnja 24 sata dnevno, cijele godine, bez obzira na cijenu i dobavljivost energenata) što je izuzetno važno za opskrbu i ravnotežu nacionalnog elektroenergetskog sustava, osobito s obzirom na sve veće ulaganje u solarne izvore koji će dodatno ne uravnotežiti mrežu i izazvati oštre fluktuacije cijena.\nUlaganje u geotermalnu energiju omogućuje zemljama da minimiziraju svoju ovisnost o uvezenim fosilnim gorivima poput prirodnog plina i ugljena. To povećava energetsku sigurnost i stabilizira troškove energije diversifikacijom mješavine energije. Geotermalna ulaganja imaju potencijal uvelike povećati energetsku neovisnost i razvoj kontinentalnih područja te omogućiti zapošljavanje lokalnim tvrtkama i lokalnom stanovništvu.\nKao investitor u geotermalne projekte, koji se susreo s brojim izazovima i koji je spreman nastaviti ulagati u svoje postojeće istražne prostore, molimo Vas da razmotrite našu argumentaciju, jer implementacijom Plana razvoj geotermalnih projekata će se u najboljem slučaju značajno usporiti, a mnogi projekti će se i potpuno zaustaviti sad kad je iz Plana jasno da država do 2030. godine neće poticati niti sve postojeće, a kamoli nove projekte."]
[87,"RAZVOJNA AGENCIJA VUKOVARSKO-SRIJEMSKE ŽUPANIJE","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Smatramo kako su predložene kvote definirane za razvoj geotermalne energije nedovoljne s obzirom na geotermalni potencijal koji ima Republika Hrvatska pa tako i Vukovarsko-srijemska županija. Stavljanje tog potencijala u funkciju bi imao izravan učinak na gospodarski razvoj kako lokalne zajednice u kojoj se nalazi, tako i šireg područja kroz zapošljavanje, razvoj dodatnih sadržaja i usluga... Budući da su određeni razvojni projekti korištenja geotermalne energije već u provedbi, smatramo da bi ovako definirane kvote mogle negativno utjecati na njihovu daljnju provedbu i razvoj pojedinog područja."]
[88,"VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","“Predložena kvota za razvoj geotermalne energije do 2030. godine ne koristi u dovoljnoj mjeri stvarni potencijal RH i izravno negativno utječe na razvoj područja s dokazanim geotermalnim potencijalom. Planirane kvote bi trebale pratiti projekte koji su već u razvojnim fazama, a kojima je RH (putem nadležnih tijela – Ministarstva gospodarstva, Agencije za ugljikovodike i dr.) odobrila istražne prostore, eksploatacijska polja, dozvole za istraživanje i dozvole za eksploatacije.\nRazvoj geotermalne energije u našoj županiji bi potaknuo kako gospodarski razvoj županije – otvaranje novih radnih mjesta; prihod na godišnjoj razini za zauzeće površine geotermalnih polja; prilikom provođenja radova na terenu zapošljavaju se i koriste lokalni radnici I kompanije; preko 60% ukupnog ulaganja u geotermalne elektrane ostaje u RH, a veliki dio toga troši se upravo u lokalnoj zajednici – tako i općenito pozitivno utjecao na stvaranje boljih uvjeta života na našem području.”"]
[89,"MATEJ CVITANOVIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Ispod Slike 2-9 se navodi: ''U Hrvatskoj je 2022. godine oko 1 % potrošnje električne energije bilo pokriveno iz solarnih elektrana što je oko 220 MW instalirane snage. ''. S obzirom na značajan broj sunčanih elektrana puštenih u pogon u protekle 2 godine, nužno je ažurirati navod podcima barem s krajem 2023. godine."]
[90,"OPĆINA LEGRAD","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Općini Legrad nelogično je navođenje kvote od 68 MW za područje proizvodnje električne energije iz  geotermalnih potencijala do 2030. godine. Samo na području Općine       Legrad u dva geotermalna polja planirana je izgradnja dviju elektrana ukupnog kapaciteta 108 MW (98 + 10 MW). Oba projekta su u visokoj fazi spremnosti. Što znači da bi samo   dva projekta na području Općine Legrad uvelike premašila kvote. Razgovarajući s drugim čelnicima JLS o njihovim potencijalima, također navode da imaju projekte koje je   \nmoguće realizirati na području njihovih gradova i općina. Time predložena kvota/projekcija nije dobro planirana, stoga predlažemo da se ista poveća na najmanje 130 MW."]
[91,"INA-INDUSTRIJA NAFTE, D.D.","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Predlaže se u doprinosu tehnologija za OIE u bruto neposrednoj potrošnji uvrstiti energiju plina iz otpada u skladu s Zakonom o OIE i visokoučinkovitoj kogeneraciji."]
[92,"DARKO PODRAVEC","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Smatram pohvalnim da ovaj plan predviđa značajna ulaganja solarnih i fotonaponskih elektrana te ubrzavanje administrativnih postupaka za njihovu ugradnju na krovove kućanstava. Tu inicijativu potrebno je dopuniti financijskom podrškom investitorima na način da takvi projekti solarnih i fotonaponskih elektrana na zgradama obuhvati i instaliranje baterijskih sustava za stabiliziranje elektroenergetskog sustava, ali i osigurala njihova opskrba uskladištenom električnom energijom u slučaju izvanrednih isključivanja opskrbe iz mreže uzrokovanih šumskim požarima, olujnim vjetrovima, poplavama ili prekidom opskrbe uzrokovanih kvarovima na dalekovodima od međunarodne važnosti, kao što je bio slučaj u Dalmaciji ove godine.\n\nSmatram pohvalnim da u ovom poglavlju stoji rečenica \"Potrebno je posebno istaknuti pogodnost integriranih solarnih elektrana u smislu najmanjeg utjecaja na okoliš i mogućnost višestrukog korištenja već zauzetog prostora. Naime, korištenjem prostora za OIE unutar izgrađenih površina smanjuje se potreba za zauzimanjem novih površina te omogućava korištenje postojeće infrastrukture.\" Ipak postavljam pitanje zašto se ograničavati samo na kućanstva? Predlažem da ovaj plan, koji već sadrži tvrdnju \"U planiranju i provedbi svih mjera primjena DNSH-načela 'Ne čini značajnu štetu' koje ima za cilj osigurati da projekti ne uzrokuju značajnu štetu šest ekoloških ciljeva definiranih u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (Tekst značajan za EGP) (SL L 198, 22. 6. 2020.) (u daljnjem tekstu: Uredba o održivom ulaganju) ima imperativ.\" obuhvati i druge izgrađene objekte kako bi se maksimalno umanjila potreba i snizio prioritet izgradnje novih velikih solarnih i fotonaponskih elektrana površina prije svega na šumskim površinama, zatim na površinama u poslovnim zonama (očekujem da su poslovne zone namijenjene proizvodnji gospodarskih dobara u kojima bi se zaposlio što veći broj lokalnog stanovništva), a naročito na poljoprivrednim površinama koje se nalaze unutar nacionalne ekološke mreže Natura 2000. Time bi se nastavila dosadašnja praksa postavljanja solarnih i fotonaponskih elektrana na građevine u državnom vlasništvu ili vlasništvu lokalne i regionalne samouprave (općinske zgrade, knjižnice, škole, muzeji i tako dalje), s tom razlikom da se krene od onih najvećih objekata koji su do sada izgrađeni ili će se nastaviti graditi. Samo je mreža autocesta u Hrvatskoj dugačka minimalno 1300km, a željezničkih pruga 2600km. Ukoliko se između prometnih traka i tračnica polože solarni paneli širine 1 metar, raspolagali bi u idealnim uvjetima s 3.900.000m2 solarnih panela, odnosno instaliranom snagom 1950MW s velikim potencijalom za dekarbonizaciju prometa uz njih. Prevelika preopterećenja električne mreže izgradnjom tako velike količine promjenjivih izvora energije mogu se ublažiti faznom gradnjom kroz duži niz godina, počevši od postavljanja fotonaponskih panela iznad parkirališnih mjesta na benzinskim i željezničkim stanicama. Pri tome se ne treba ograničavati samo na ta parkirališta, nego i ostala javna parkirališta u gradovima, u svakom slučaju svugdje gdje se logično očekivati izgradnja punionica za električna vozila."]
[93,"DALIBOR MIKULIĆ","2.1.2Energija iz obnovljivih izvora,\nc.Procijenjene putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030. godine, uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet","Tablica 2 6. Očekivana snaga elektrana u scenariju s dodatnim (WAM) mjerama (MW)\nMW Nuklearna Hidro Plin Lož ulje Ugljen Biomasa Bioplin Geotermalna Vjetar Solarne elektrane Ukupno\n2022. 348 2.203 822 344 199 101 59 10 987 222  5,298 \n\n2030. 348 2.631 879 0 199 135 59 68 2.064\n2.382  8,776 \n\n2040. 502\n2.980 831 0 0 135 59 318 2.563\n4.860  12,248 \n\n2050. 656\n3.200 461 0 0 135 59 405 2.792\n5.770  13,478 \n\nKao tzv Game Changer, razmotriti izgradnju SMR – malih modularnih nuklearnih reaktora (npr 4bloka od  77 MW) na području RH."]
[94,"IRENA JAKIĆ","2.2Dimenzija: energetska učinkovitost,\n1.Elementi iz članka 4. točke (b) ","Pored opravdano navedenih „novih kogeneracijskih postrojenja“, nije jasna utemeljenost izgradnje „novih plinskih (TE) s većim stupnjem korisnog djelovanja“. Izvor informacije?"]
[95,"MATEJ CVITANOVIĆ","2.2Dimenzija: energetska učinkovitost,\n1.Elementi iz članka 4. točke (b) ","Gledajući Sliku 2-13. stječe se dojam da je povećanje potrošnje električne energije neznatno, a bez obzira na promoviranje energetske učinkovitosti, promjene koje nas očekuju u području elektromobilnosti te sektoru grijanja/hlađenja sigurno će rezultirati značajnijim porastom ukupne potrošnje električne energije u RH. Ovo je vrlo bitna pretpostavka za ovaj plan jer vezano utječe i na plan proizvodnih potreba."]
[96,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.3Dimenzija: energetska sigurnost,\na.Nacionalni ciljevi u vezi s povećanjem diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja u svrhu povećanja otpornosti regionalnih i nacionalnih energetskih sustava;","Planirano povećanje kapaciteta terminala za ukapljeni fosilni plin neće rezultirati povećanjem sigurnosti opskrbe, nego povećenjem ovisnosti o uvoznim energentima. Prava energetska sigurnost i neovisnost leže u obnovljivim izvorima energije koji su lokalnog karaktera. \nTakođer, nedavno objavljena studija o ugljičnom otisku LNG-a izvezenog iz SAD-a pokazuje da je LNG 33% štetniji za klimu od ugljena, promatrano u periodu od 20 godina (GWP20) \nIzvor: The greenhouse gas footprint of liquefied natural gas (LNG) exported from the United States -\nhttps://scijournals.onlinelibrary.wiley.com/doi/\n10.1002/ese3.1934"]
[97,"ŠIME VALIDŽIĆ","2.3Dimenzija: energetska sigurnost,\na.Nacionalni ciljevi u vezi s povećanjem diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja u svrhu povećanja otpornosti regionalnih i nacionalnih energetskih sustava;","Ne treba podržavati korištenje ukapljenog prirodnog plina (LNG-a) jer to podrazumijeva uvoz plina iz Australija i Sjeverne Amerike. Osim što se taj plin dobiva hidrauličkim frakturiranjem, što uzrokuje zagađenje vode i tla i uništavanjem prirodnih staništa, zbog pristupa nalazišta plina se događa nasilje i otimanje zemlje domorodačkim narodima. Hrvatska i ostale države Europe trebaju prestati iskorištavati druge kontinente za zadovoljenje svojih potreba za energentima, mineralnim sirovinama, drvom i hranom i više vaditi minerale i uzgajati hranu unutar svojih granica."]
[98,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.3Dimenzija: energetska sigurnost,\nb.Ako je primjenjivo, nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja, u svrhu povećanja otpornosti nacionalnih i regionalnih energetskih sustava","Na više mjesta u ovom NECP-u ističe se kako je sektor energetike posebno pogođen klimatskim promjenama. Stoga je paradoksalno da se u istom dokumentu, i to u dijelu koji se odnosi na energetsku sigurnost, planira povećanje proizvodnje ugljikovodika, i to sa 745 milijuna kubika u 2022. (49% domaće proizvodnje) na 920 milijuna kubika odnosno 59% domaće proizvodnje u 2030. godini te daljnja istraživanja nafte i plina na kopnu i u Jadranu. Uza sve to planirano je i povećanje kapaciteta LNG terminala i izgradnju plinovoda!"]
[99,"ŠIME VALIDŽIĆ","2.3Dimenzija: energetska sigurnost,\nb.Ako je primjenjivo, nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja, u svrhu povećanja otpornosti nacionalnih i regionalnih energetskih sustava","Odlično. Hrvatska i ostale države Europe trebaju prestati iskorištavati druge kontinente za zadovoljenje svojih potreba za energentima, mineralnim sirovinama, drvom i hranom i više vaditi minerale i uzgajati hranu unutar svojih granica."]
[100,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.4.1Elektroenergetska međupovezanost,\na.Razina elektroenergetske povezanosti","U drugom odlomku ispraviti rečenicu tako da glasi: „Naime, suma instaliranih prijenosnih moći interkonektivnih/međudržavnih dalekovoda u postojećem stanju iznosi oko  13.303,5 MVA, što je gotovo dva i pol puta više od ukupne instalirane snage elektrana od 5.444 MW, odnosno preko četiri puta više od vršnog opterećenja sustava od oko 3.361 MWh.“\n\nNadalje, potrebno je detaljnije raspisati jer prekogranični dalekovodi ne znače previše u koordiniranim mehanizmima. Pojedinačni dalekovod tj. zagušenje na njemu, daleke zemlje može ograničiti cijeli uvoz/izvoz RH ili ga svesti na neke minimalne vrijednosti.\n\nProvjeriti istinitost tvrdnji o razlici u cijenama na veleprodajnom tržištu jer je zadnjih godina upravo suprotno (radi primjene FB metodologija).\n\nU rečenicu: „Isti napredak je očekivan i na granici Hrvatske i Mađarske, budući da je u sklopu CORE (eng. Core Flow-Based Market Coupling project) projekta u lipnju 2022. godine došlo do povezivanja CROPEX i HUPX dan unaprijed tržišta gdje se dnevni prekogranični kapaciteti na hrvatsko-mađarskoj granici više ne dodjeljuju izravno putem JAO platforme nego neizravnim putem kroz mehanizam povezivanja burzi električne energije“ dodati da isto od ove godine vrijedi i iza unutardnevna tržišta.\n\nU rečenicu: „Očekivano je da će najviše utjecaja na plan razvoja prijenosne mreže imati: početak primjene regionalnog izračuna kapaciteta za dan unaprijed temeljenog na tokovima snaga, sklapanje sporazuma CORE regije ....\" dodati podatak da se radi i na uključivanju trećih zemalja u CORE."]
[101,"IRENA JAKIĆ","2.4.1Elektroenergetska međupovezanost,\na.Razina elektroenergetske povezanosti","Navodi se teoretski moguć uvozni prekogranični kapacitet procijenjen na preko 4.000 MW, dok je ukupan izvozni prekogranični kapacitet procijenjen na iznos od preko 3.800 MW. Predlažemo brisati isto jer nije moguće s obzirom na utjecaj tokova snaga, prijenosa tuđe energije kroz hrvatski sustav i sve češća zagušenja mreže južnog poteza, Split - Lika."]
[102,"GREENPEACE IN ZENTRAL- UND OSTEUROPA","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","\"Međutim, interes investitora u OIE značajno prelazi ciljeve NECP-a, odnosno potrebe Hrvatske.\" Ova rečenica zvuči kao prizanje vlastitite neambicioznosti. Jer ako je interes za ulaganja u OIE veći od ciljeva plana, tada ciljeve treba prilagoditi stvarnosti, a ne obrnuto. Pritom posebno ističemo da građanima treba maksimalno olakšati pristup vlastitoj energiji i omogućiti ulaganja u OIE. A što se potreba Hrvatske tiče, dok god se one podmiruju iz neobnovljivih izvora, upravo bi svrha NECP-a trebala biti njihova zamjena obnovljivim izvorima energije, za koje postoji \"značajan\" interes, kao što se upravo ovdje ističe."]
[103,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","Opisane su samo potrebe ulaganja u elektroprijenosnu mrežu, stvara se dojam da nisu potrebna ulaganja u elektrodistribucijsku mrežu, iako elektrodistribucijska mreža ima ključnu ulogu u komunikaciji s velikim brojem korisnika mreže u prihvatu velikog broja distribuiranih izvora energije manje snage, ulogu u priključenju i napajanju punionica, stvaranju preduvjeta za zelenu tranziciju u zgradarstvu i za rad energetskih zajednica.\nIskazana je procjena temeljena na potrebama prijenosne mreže. Ukupni trošak svih korisnika mreže će biti uvećan i za naknadu za korištenje distribucijske mreže."]
[104,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","Jedan od ključnih preduvjeta za ostvarivanje navedenih ciljeva trebao bi biti i jačanje infrastrukture za distribuciju električne energije."]
[105,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za energetsko zakonodavstvo iznosi sljedeće: \n\ns obzirom da nije poznata cijena priključenja na mrežu, nije izgledno da će do kraja 2026. godine biti novih 1.100 MW OIE na prijenosnoj mreži.\n\nKako bi se ostvarile investicije u mrežu od 2,3 milijarde eura u idućih 10 godina, potrebno je osigurati sredstva za tu namjenu, što do sada nije učinjeno i nije poznato od kuda će se i kako te investicije financirati."]
[106,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","U ključne ciljeve dodati: smanjenje unutarnjih zagušenja  razvojem prijenosne mreže između područja proizvodnje i područja potrošnje.\n\nPredlažemo spomenuti i 2650 MW (zahtjevi pristigli do 15.5.2024.) \nProcjena HOPS-a je priključenje 201 MW HOPS-a do kraja 2026 (ukupno OIE 5477 MW)\n2027 +635 MW HOPS \n2028 +278 MW HOPS\n\nVezano uz sagledivo stanje do kraja 2033., predlažemo razmotriti da li je ovo temeljem projiciranih ciljeva instaliranoga kapaciteta po godinama? Što ako brojke sa zahtjevima za priključenje budu premašene? Može li NECP nekako signalizirati investitorima da uspore sa novim zahtjevima? Prema važećem UOP-u + zahtjevi za EOTRP 2024. + linearni porast ODS okvirno 5220 MW.  \n\nDopuniti rečenicu tako da glasi: „Navedene investicije u mrežu nužne su zbog: priključenja novih proizvodnih  objekata, zahtjeva za povećanjem fleksibilnosti, elektrifikacije, izazovima vezanim uz klimatske promjene, činjenicu na starost mreže i sl.“"]
[107,"MATEJ CVITANOVIĆ","2.4.2Infrastruktura za prijenos energije,\n1.Ključni projekti za prijenos električne energije i transport plina i, prema potrebi, projekti modernizacije, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru pet dimenzija Strategije energetske unije","U tekstu se navodi da interes investitora u OIE značajno prelazi ciljeve NECP-a. Ova činjenica je normalna i dobra, nije negativna kako se često komentira, jer se samo dio idejno začetih projekata u konačnici i pusti u pogon. Brojne su prepreke, procedure su složene, tako da je normalno za očekivati da broj inicijalnih zahtjeva za analize priključenja na mrežu budu veće od iznosa predviđenim ovim planom. U suprotnom postoji značajan rizik da RH ne ostvari ciljeve zadane ovim planom."]
[108,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.4.3Integracija tržišta,\na.Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput povećanja fleksibilnosti sustava, osobito u vezi s promicanjem tržišnih cijena električne energije u skladu s relevantnim sektorskim pravom, integracije tržišta i uparivanja s ciljem nastojanja da se poveća utrživi kapacitet postojećih spojnih vodova, pametnih mreža, agregacije, upravljanja potražnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge i cjenovnih signala u stvarnom vremenu, uključujući vremenski okvir za ostvarenje ciljeva. ","Ispraviti prvu rečenicu tako da glasi: „Povezivanjem dan unaprijed tržišta na granici Republike Hrvatske, Republike Slovenije i Mađarske pokazalo je značajne učinke na povećanje likvidnosti hrvatske burze električne energije (CROPEX), povećanje mogućnosti plasmana energije uz tržišne cijene. Započete aktivnosti u tržišnom povezivanju trebaju se nastaviti i prema SEE s ciljem postizanja potpune integracije u unutarnje tržište EU. \nPovezivanjem CROPEX i HUPX dan unaprijed tržišta, dnevni prekogranični kapacitet na hrvatsko-mađarskoj granici više se ne  dodjeljuje izravno putem JAO platforme nego neizravnim putem kroz mehanizam povezivanja burzi električne energije. U okviru implementacije CORE projekta dolazi i do promjene u metodologiji izračuna dostupnih kapaciteta na hrvatsko – slovenskoj i hrvatsko - mađarskoj granici gdje se isto prelazi na proračun kapaciteta metodom tokova snaga.“\n\nSmatramo da je godina 2026. za intergraciju WB6 zemalja - nerealna.\n\nPredlažemo brisati: „Očekuje se druga faza proširenja unutardnevnog tržišta kroz XBID projekt , koja obuhvaća sljedeće zemlje: Bugarska, Hrvatska, Češka, Poljska, Rumunjska i Slovenija, zajedno s već operativnim zemljama s kojima graniče.“ budući da je ovaj dokument datiran s kolovozom 2024. onda ovo poglavlje treba uskladiti jer je unutardnevno tržište već uvedeno.\n\nOdlomak iza \"Ciljeva\" predlažemo preformulirati tako da glasi: „„Projekt unutardnevnih dražbi IDA (eng. Intraday Auctions) je implementiran 13.06.2024. za dan 14.06.2024 nakon uspješnog operativnog početka ID CCb), zamijenivši NTC proračun unutardnevnog kapaciteta sa unutardnevnim proračunom kapaciteta temeljenom na tokovima snaga. IDA unaprjeđuje jedinstveno unutardnevno povezano tržište (SIDC) uvođenjem mehanizma određivanja cijena za unutardnevne kapacitete, dopunjujući postojeću metodu kontinuirane trgovine. Uvođenjem IDA-e, novi tehnički postav i procesi komunikacije povezivanja tržišta koristit će se uz SIDC XBID platformu koja se koristi za kontinuirano trgovanje. U tom smislu IDA i kontinuirani tržišni mehanizmi podržavat će jedno drugo te omogućiti prikupljanje ponuda i učinkovite dodjele prijenosnog kapaciteta. IDA će se provoditi diljem Europe kako bi se omogućilo određivanje cijena prekozonskih kapaciteta u unutardnevnom vremenskom okviru te uskladio izračun i dodjela prekozonskih kapaciteta na unutardnevnom tržištu i povećala ukupna učinkovitost unutardnevnog trgovanja kao i za prilagodbu nove tržišne veze koja omogućuje proizvođačima obnovljive energije da ponude svoju energiju na temelju pouzdanih predviđanja proizvodnje, čime se smanjuje neravnoteža uzrokovana varijabilnim OIE.“ \n\nU nastavku dio teksta izbriasti i umjesto njega napisati: „U skladu s EU paketom čiste energije propisano je pomicanje tržišta dan unaprijed s rezolucije od 60 minuta na 15 minuta što podrazumijeva ponudu proizvoda od 15 minuta. Proizvodi od 15 minuta omogućit će bolju tržišnu integraciju obnovljivih izvora energije što je u Hrvatskoj realizirano početkom 2024. godine.\" Uvođenje prekograničnih proizvoda niže rezolucije za kontinuirano trgovanje u Hrvatskoj omogućio je sudionicima pristup postojećim 15-minutnim proizvodima i bolju prilagodbu svoje pozicije na tržištu. Tako je moguće zaključiti transakciju 15-minutnog proizvoda u Hrvatskoj s drugim 15-minutnim proizvodom unutar poveznog unutardnevnog tržišta, koji su već implementirali istoimene proizvode na svojim tržištima kao što su Austrija, Njemačka, Nizozemska, Belgija, Bugarska, Mađarska, Rumunjska, Slovačka i Slovenija."]
[109,"MATEJ CVITANOVIĆ","2.4.3Integracija tržišta,\na.Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput povećanja fleksibilnosti sustava, osobito u vezi s promicanjem tržišnih cijena električne energije u skladu s relevantnim sektorskim pravom, integracije tržišta i uparivanja s ciljem nastojanja da se poveća utrživi kapacitet postojećih spojnih vodova, pametnih mreža, agregacije, upravljanja potražnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge i cjenovnih signala u stvarnom vremenu, uključujući vremenski okvir za ostvarenje ciljeva. ","IDA projekt je realiziran"]
[110,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.4.3Integracija tržišta,\nd.Nacionalni ciljevi u pogledu osiguranja adekvatnosti elektroenergetskog sustava kao i u pogledu fleksibilnosti elektroenergetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući vremenski okvir za ostvarenje ciljeva","U drugom odlomku na kraju rečence dodati: \"i zbog visokih cijena CO\" emisija\".\nPrvu rečenicu trećeg odlomka predlažemo preformulirati."]
[111,"IRENA JAKIĆ","2.4.3Integracija tržišta,\nd.Nacionalni ciljevi u pogledu osiguranja adekvatnosti elektroenergetskog sustava kao i u pogledu fleksibilnosti elektroenergetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući vremenski okvir za ostvarenje ciljeva","Umjesto izraza “izgradnja transformatorskih kapaciteta“ treba pisati „izgradnja transformatorskih stanica“."]
[112,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","2.4.3Integracija tržišta,\ne.Ako je primjenjivo, nacionalni ciljevi za zaštitu potrošača energije i poboljšanje konkurentnosti na maloprodajnom tržištu elektroenergetskog sektora ","Predlažemo razmotriti sljedeća pitanja: što znači kratica HHI?  Koliko sada iznosi i kolika je primjerena vrijednost za RH kako bi se proširio izbor opskrbljivača te kako bi to doprinijelo konkurentnosti?"]
[113,"IRENA JAKIĆ","2.4.4Energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu mobilnosti,\na.Ako je primjenjivo, nacionalni ciljevi u pogledu energetskog siromaštva, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni","U poglavlju opisan je plan utvrđivanja energetskog siromaštva i način provedbe te financiranja istog za prvi kvartal 2025. Predlaže se prilikom utvrđivanja istog, a temeljem nove Direktive EU 2024/1711 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2024. o izmjeni direktiva (EU) 2018/2001 i (EU) 2019/944 u pogledu poboljšanja modela tržišta električne energije u Uniji, uključiti odgovarajuće i ne diskriminirajuće mjere kako bi se osiguralo da ugroženi kupci i kupci pogođeni energetskim siromaštvom mogu pristupiti programima dijeljenja energije. Te mjere mogu uključivati mjere financijske potpore ili dodjelu proizvodnih kvota. Države članice također osiguravaju da u okviru projekata dijeljenja energije koji su u vlasništvu javnih tijela električna energija koja se dijeli bude dostupna ugroženim ili energetski siromašnim kupcima ili građanima. Pritom države članice u najvećoj mogućoj mjeri potiču da količina te dostupne energije u prosjeku iznosi najmanje 10 % energije koja se dijeli. Naime rješavanje siromaštva isključivo ili pretežito kroz pomoć u podmirivanju troškova energije ili kroz cijenu energije, bez poluge za poticanje smanjenja potrošnje odnosno racionalnije trošenje ne može dugoročno polučiti pozitivne trendove i rezultate.\nNedostaje procjena trenutnog stanja, odnosno aktualan broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, kao i detaljan plan smanjenja energetskog siromaštva s jasnim ciljevima i rokovima."]
[114,"ŠIME VALIDŽIĆ","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nMS-9 Transformacija sektora biogospodarstva ","Neprihvatljivo je poticati biogoriva (posebice ako se uvoze iz zemalja izvan Europske unije) ili ih smatrati obnovljivim izvorima energije (OIE) jer se ona uglavnom dobivaju od palminog ulja; a zbog nasada uljnih palmi se događa masovno uništavanje tropskih prašuma u Maleziji i Indoneziji, istrebljenje orangutana i drugih životinjskih i biljnih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Nekad se koristi sojino ulje a zbog njega se događaju slična zla u Južnoj Americi.\n \nUpotreba biomase je prihvatljiva jedino ako se radi o drvnom ili poljoprivrednom otpadu iz Hrvatske jer uvoz drvne mase uglavnom znači uništavanje tropskih prašuma. Neprihvatljivo je i uvoziti biomasu koja je namjenski uzgojena u siromašnim zemljama jer to znači da manje poljoprivrednog zemljišta ostane za uzgoj hrane za stanovništvo."]
[115,"ŠIME VALIDŽIĆ","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nMS-11 Smanjenje ugljičnog otiska pojedinca promjenom životnih navika","Umjesto smanjivanja ugljičnog otiska, trebali bi smanjivati ekološki otisak jer ekološka štetnost se ne svodi samo na klimatske promjene nego na uništavanje prašuma, ugrožavanje divljih životinja, razaranje krajolika, zagađenje mora i slično."]
[116,"TERRA HUB","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nMS-11 Smanjenje ugljičnog otiska pojedinca promjenom životnih navika","Smanjenje ugljičnog otiska pojedinca promjenom životnih navika koja nije postojala u prethodnoj verziji i pohvalno je da je na naš prijedlog uvrštena. Svako uključivanje praćenje parametara praćenja ugljičnog otiska pojedinca je pozitivno. Međutim, nedostatne su informacije kako će se praćeni parametri (koji su i dalje samo generalno navedeni) primijeniti i doseći razinu pojedinca. Nedostaje aktivnost uspostave programa izračuna ugljičnog otiska što bi omogućilo osvještavanje i praćenje na individualnoj razini. Nije jasno kako će se pratiti učinak predloženih aktivnosti."]
[117,"ŠIME VALIDŽIĆ","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nMS-12 Prikupljanje i korištenje biomase iz poljoprivrede, šumarstva, ribarstva i akvakulture ","Ne treba na ovaj način poticati ribarstvo ni akvakulturu jer su ona neodrživa i okrutna. Gospodarski ribolov je neselektivan pokolj svih živih bića koja žive u moru a akvakultura često koristi ulovljenu ribu kao prehranu za uzgojenu ribu. Time se od 5 kilograma ulovljene ribe dobije oko 1 kilogram uzgojene ribe. Treba poticati prelazak na prehranu biljnog porijekla a time i korištenje biomase biljnog porijekla iz Hrvatske (ili drugih europskih zemalja a nikako iz tropskih zemalja zbog uništavanje prašuma i ugrožavanje biljnih i životinjskih vrsta i domorodačkih naroda)."]
[118,"TERRA HUB","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nMS-12 Prikupljanje i korištenje biomase iz poljoprivrede, šumarstva, ribarstva i akvakulture ","Uključivanje ove mjere od neposrednog je značaja za transformaciju i unaprjeđenje navedenih sektora kao i međusektorsko povezivanje. Međutim, nije navedeno kako će se zahtjevi ove mjere raspodijeliti na biomasu kojom raspolaže i koja je pod državnim vlasništvom, kao niti za onu koja je u privatnom vlasništvu. Također, imajući na umu višedesetljetni problem s prikupljanjem podataka i izvještavanjem u načinima gospodarenjima otpadom u RH, moguće je očekivati da će se ova mjera nadopunjavati ili kositi sa GO-1 Sprječavanje i smanjenje nastajanja otpada i GO-3 Smanjenje mase odloženog biorazgradivog otpada."]
[119,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nIP-1 Ograničenja i zabrana stavljanja na tržište i isključivanje proizvoda i opreme koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ","U tekstu mjere nije obuhvaćena potpora i sufiananciranje aktivnosti HEP ODS u području opreme i sklopnih aparata elektroeneregtskih postrojenja koji sadrže velike količine flouriranih stakleničkih plinova.\nSlično vrijedi i za HOPS d.d. \nOgraničenja upotrebe SF6 (SF6 phaseout) će dovesti do povećanja troškova nabave i ugradnje srednjonaponskih postrojenja i aparata (jer će  cijenu novih postrojenja biti uključeni i troškovi razvoja novih tehnologija)  i dovesti do prolongiranja projekata zbog prilagođenja tehničkih rješenja i projektne dokumentacije."]
[120,"TERRA HUB","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nGO-6 Mjere kružnog gospodarstva za povećanje resursne učinkovitosti i primjenu poslovnih modela temeljenih na popravljanju, recikliranju i oporabi","Nisu uvedene nove mjere već su postojeće značajno reducirane bez dodavanja inovativne komponente.\nIzbačene su mjere:\nPOLJ-1: Promjena u prehrani goveda i svinja i kvaliteta stočne hrane\nPOLJ-3: Izmjena sustava uzgoja stoke\nPOLJ-5 Poboljšanje uzgojno-selekcijskog programa, zdravlja i dobrobiti životinja\nPOLJ-9 Poboljšanje metoda primjene mineralnih gnojiva\nPOLJ-14 Promjena načina prehrane ljudi\nPOLJ-15 Sakupljanje i obrada poljoprivrednih nasada i ostataka za korištenje u energetske svrhe\nIzbačene mjere nisu ili su jako manjkavo obrađene kroz ostale sektorske politike te je upitno može li se postići targetirano smanjenje emisija i razina ambicije za sektor poljoprivrede. Opisanim mjerama nedostaje ambicioznost te inkluzivnost i primjena posljednjih sektorskih tržišnih tehnologija. Ostaje upitno što se događa sa stočarskom proizvodnjom, ali i ambicijom transformacije uzgoja usjeva da zadovolji rastuće konzumerističke potrebe. Ostaje nejasno kako će se zadovoljiti planovi razvoja poljoprivredne i prehrambene poduzetničke infrastrukture, agropoduzetništvo te rekonstruiranje malih neodrživih proizvodnji"]
[121,"TERRA HUB","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nPOLJ-1 Poboljšanje kapaciteta za skladištenje i prakse manipulacije stajskim gnojem","Za razliku od prethodne inačice NECP-a (POLJ-2: Poboljšanje stočarskih postrojenja i sustava gospodarenja stajskim gnojem), mjera je detaljnija te uključuje definirane aktivnosti, sredstva potrebna za provedbu: izvore financiranja, izvršno tijelo, učinak, metodu praćenja povezanost s drugim dimenzijama te povezanost s klimatskim promjenama.\nIste podkategorije i opisi su dodani za sve mjere u svim sektorima čime se višestruko povećava transparentnost i razina ambicije.\nU ovom konkretnom slučaju, nije jasno  na koje se općenite mjere unaprjeđenja misli pri poticanju primjena provedbi praksi u stočarstvu, a kojima bi se uvelike utjecalo na smanjenje emisija uslijed deponiranja i manipulacije stajskog gnoja unutar i izvan objekta uzgoja životinja."]
[122,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nPOLJ-2 Anaerobna razgradnja stajskog gnoja i proizvodnja bioplina ","Anaerobna razgradnja stajskog gnoja i proizvodnja bioplina\n\nU prijedlogu revidiranog NECP-a u više navrata kroz dokument ističe se nastavak poticanja korištenja bioplina, kako kroz sustav poticanja proizvodnje električne energije, tako i kroz druge sektorske mjere. Istovremeno, kod projekcije očekivane strukture kapaciteta za proizvodnju električne energije (Tablica 2-6.) proizlazi kako do 2050 snaga bioplinskih postrojenja ostaje ista kao i u 2022. Prema tome, prijedlog NECP-a uopće ne predviđa razvoj novih bioplinskih postrojenja. OIEH predlaže da se revidira očekivana snaga za 2030, 2040 te 2050 godinu za nova bioplinska postrojenja.\n\nImajući na umu kako je učinak aktivnosti POLJ-2 mjere povećati korištenje obnovljivih izvora energije kroz povećanje udjela bioplinskih postrojenja, smanjenja emisija CO2 te smanjenja emisija metana, Hrvatska se obvezala nastaviti poticati korištenje bioplina ne samo kroz sustav poticanja proizvodnje električne energije, već i kroz druge sektorske mjere. U prvom redu to se odnosi i na upotrebu digestata kao gnojiva, ali i sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada, a što će sve Hrvatskoj pomoći u povećanju stope kružnosti hrvatskog gospodarstva.\n\nU prilog tome govori i Uredba (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu, koja promiče upotreba recikliranih hranjiva s ciljem razvoja kružnog gospodarstva. Stoga, u prijedlogu revidiranog NECP-a nužno je preduvjeti donošenje Pravilnika o HR gnojidbenim proizvodima, kojim će se zakonski regulirati primjena tekućeg digestata u poljoprivrednoj proizvodnji kako bi se omogućilo bolje iskorištavanje domaćih resursa, razvoj održive poljoprivrede i poticanje inovacija u sektoru gnojidbenih proizvoda.\n\nDakle, jedna od glavnih prednosti anaerobne digestije upravo je iskorištavanje postojećih sirovina koje bi se inače smatrale otpadom. Tako su bioplinska postrojenja izvrstan alat za ispunjavanje sve restriktivnijih nacionalnih propisa iz područja gospodarenja otpadom i iskorištavanja organskog otpada za proizvodnju energije. Prema Pravilniku o ukidanju statusa otpada (NN 55/2023), anaerobni digestat definiran je kao gnojidbeni proizvod koji udovoljava uvjetima propisanim za gnojidbene proizvode i kojem je ukinut status otpada. Stoga je njegova valorizacija kao nisko ugljičnog, visokovrijednog organskog gnojiva, neopterećenog štetnim tvarima anorganskog i organskog podrijetla, nužna. Pravilnom pravnom valorizacijom omogućit će se komercijalna vrijednost digestata kroz poticanje korištenja digestata u proizvodnji „zelenih“ gnojiva. \n\nSlijedom svega iznijetog, prijedlog revidiranog NECP-a treba uključiti sljedeće aktivnosti:\n- U članku 48. stavku 2. Pravilnika o provedbi  izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2024. godinu obuhvatiti i digestat nastao anaerobnom fermentacijom s obzirom da je isti odobren Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, navedenim u Prilogu II. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1165;\n- U Pravilnik o HR gnojidbenim proizvodima pravno valorizirati digestat kao nisko ugljično, visokovrijedno organsko gnojivo, neopterećen štetnim tvarima anorganskog i organskog podrijetla te ga klasificirati prema tipu PFC 1.(A).III. Razrijeđena organska gnojiva. Razrijeđena organska gnojiva su gnojiva koja su razrijeđena isključivo vodom kroz određivanje udjela hranjivih tvari na temelju udjela u suhoj tvari."]
[123,"DARKO PODRAVEC","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nLUF-1 Uspostava, održavanje i nadogradnja Nacionalnog informacijskog sustava za zemljište u Republici Hrvatskoj","Pod naslovom „LUF-2 Akumulacija ugljika na površinama postojećih šuma“ stoji opis koji kaže: „U raznodobnim sastojinama ti se zahvati događaju u isto vrijeme na istoj površini (sastojini), a u jednodobnim sastojinama su oni prostorno i vremenski odvojeni. Pojednostavljeno rečeno, šumari provođenjem zahvata sječe ne rade ništa drugo nego oponašaju prirodu omogućavajući proizvodni proces tako da odabrana stabla u optimalnom vremenskom razdoblju dostignu ciljanu dimenziju.“ Ove dvije rečenice su znatnim dijelom kontradiktorne zbog činjenice da se provođenjem sječe sa ciljem stvaranja jednodobnih sastojina stvara fragmentacija staništa većih razmjera, odnosno kreiranje međusobno prostorno udaljenih jednodobnih šumskih površina (ploha) iste starosti. To za posljedicu ima nastanak šumskih plohe od kojih niti jedna nema puni obim biološke raznolikosti i brojnost jedinki kao što imaju raznodobne sastojine kroz koje se biološka raznolikost rasprostire kontinuirano.\n\nOvdje skrećem pažnju na ovaj dokument (Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan za Republiku Hrvatsku za razdoblje od 2021. do 2030. godine) sadrži rečenicu „U planiranju i provedbi svih mjera primjena DNSH-načela 'Ne čini značajnu štetu' koje ima za cilj osigurati da projekti ne uzrokuju značajnu štetu šest ekoloških ciljeva definiranih u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (Tekst značajan za EGP) (SL L 198, 22. 6. 2020.) (u daljnjem tekstu: Uredba o održivom ulaganju) ima imperativ.“ Sukladno tome smatram da je nakon 250 godina potrajnog gospodarenja šumama potrebno unaprjeđivanje u skladu s potrebama 21. stoljeća u kojem zadnjih desetljeća do izražaja dolazi globalni pad biološke raznolikosti s izrazito negativnim posljedicama za ljudsko društvo i civilizaciju općenito.\n\nPotrajno gospodarenje šumama treba se prilagoditi i klimatskim promjenama protiv kojih je potrebno učinkovito koristiti sve raspoložive alate, s obzirom na to da poremećaji u rasporedu kišnih i sušnih sezona, kao i temperaturni šokovi i mrazevi i toplinski valovi, ugrožavaju uspjeh preživljavanja i razmnožavanja cijelog niza vrsta stabala, a s njima opstanak raznovrsnih šumskih staništa. Očito je kako nastavak klimatskih promjena može ugroziti opstanak šumskih sastojina i općekorisnih funkcija šuma kojima se svi služimo, a među kojima je i apsorpcija CO2 iz atmosfere. Stoga predlažem da se planiranje i provođenje sječe nakon 250 godina prilagodi novonastalim uvjetima, odnosno da se koliko god je to moguće jednodobno gospodarenje šumama ustupi mjesto raznodobnom. Tom cilju može se postupno u razumnom roku približavati planskim odustajanjem od 100%-tne završne sječe svih stabala iste starosti, u svim jednodobnim šumskim odsjecima ali s najvećim intenizitetom u onim odsjecima koji se nalaze unutar područja Ekološke mreže Natura 2000. Sačuvana stabla najveće starosti bila bi podložna sanitarnom orezivanju ili sječi sukladno njihovom zdravstvenom stanju. Prilikom prorjeđivanja stabala u jednodobnim šumskim odsjecima potrebno je otvarati odgovarajući prostor za prirodno pomlađivanje šume i u vremenskim periodima prije završne sječe. Dok god društvo u kojem živimo bude imalo potrebu za sirovinama drvnog porijekla, sječa će biti potrebna, ali prostorna distribucija stabala primjerenih za eksploataciju treba se prilagoditi novonastalim uvjetima. U skladu s tim, potrebno je financiranje istraživanja i razvoja onih metoda i postupaka gospodarenja šumama radi njihove ugradnje u šumskogospodarske osnove, a koji će stvarati mikroklimatske uvjete koji će osigurati dugoročni opstanak šumskih staništa.\n\nOsim toga, za očuvanju šumskih sastojina, njihove biološke raznolikosti, općekorisnih funkcija i kapaciteta za apsorpciju CO2 iz atmosfere potrebno je financirati istraživanje i razvoj tehnika za poboljšanje gospodarenja vodama koje se također mora prilagoditi novonastalim i sve gorim klimatološkim uvjetima. To podrazumijeva ponovno povezivanje nekadašnjih poplavnih šuma s rijekama kojima su nekada pripadale, ugradnjom hidrotehničkih građevina u nasipe i druge slične zahvate a što za posljedicu treba imati ublažavanje bujičnih poplava i smanjenje rizika od poplava u nizvodnim naseljima uz lokalno poboljšanje stanja i izdašnosti podzemnih i nadzemnih vodonosnika potrebnih vodoopskrbi, poljoprivrednoj proizvodnji ili proizvodnji biomase prilagođenoj zamočvarenim uvjetima, domaćim drvenastim kulturama kratkih ophodnji od kojih neke čine ugrožene vrste stabala, te raznim travnjacima, tršćacima i drugim."]
[124,"DARKO PODRAVEC","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nLUF-3 Provedba radova pošumljavanja ","Od osamostaljenja RH izgradnjom cesta, brzih cesta, autocesta, dalekovoda, hidroelektrana, vjetroelektrana, fotonaponskih elektrana, hotela i drugih građevina (što legalnih što ilegalnih) provedena je trajna deforestizacija nad stotinama hektara šumskih područja. Deforestizacija te vrste nastaviti će se i ubudućnosti. Predlažem da se ovim planom predvide i provedu zakonske izmjene i dopune kojima bi se propisale mjere za ublažavanje utjecaja zahvata na okoliš i prirodu te na klimatske promjene na način da investitori podmiruju troškove pošumljavanja na drugim područjima. Na taj način investitori će biti poticani da izbjegavaju smanjivanje šumskih kapaciteta za apsorpciju CO2 gradnjom na šumskim područjima. Predlažem da se na taj način sakupljenim sredstvima vrši otkup neperspektivnih poljoprivrednih zemljišta u poplavnim nizinama radi obnove poplavnih šumskih staništa. Takvim pošumljavanjem potrebno je obnoviti kapacitet apsorpcije CO2 koji je izgubljen deforestizacijom. Odabrana područja trebaju se prostorno planirati i kultivirati na način da se obnove mogućnosti kontroliranog izlijevanja rijeka u nekadašnja poplavna područja u svrhu smanjivanja rizika o poplava u nizvodnim naseljima i poljoprivrednim površinama, što je snažna mjera za ublažavanje posljedica klimatskih promjena. Unutar takvih područja moguće je pošumljavanje domaćim drvenastim kulturama kratkih ophodnja od kojih se neke sastoje od ugroženih vrsta stabala, ali i onima koji imaju gospodarski potencijal proizvodnje šumske biomase."]
[125,"TERRA HUB","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nLUF-8 Aktivnosti za izgradnju scenarija WAM","Mada je jasno navedeno da troškovi za izvršenje gore navedenih aktivnosti iznose oko 15 mil. EUR (bez ŠGOP-a), te da je od toga osigurano 9 mil. EUR (2,6 mil. EUR iz LIFE programa koji je u provedbi), nije jasan plan na koji se namjerava osigurati  ostatak od 6 mil. EUR."]
[126,"DALIBOR MIKULIĆ","a.Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe (EU) 2023/857 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Tekst značajan za EGP) (SL L 111, 26. 4. 2023.) kako je navedeno u točki 2.1.1. i politike i mjere radi usklađivanja s Uredbom (EU) 2023/839 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/841 u pogledu područja primjene, pojednostavnjenja pravila o izvješćivanju i usklađenosti i utvrđivanja ciljeva država članica za 2030. i Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu poboljšanja praćenja, izvješćivanja, praćenja napretka i preispitivanja (Tekst značajan za EGP) (SL L 107, 21.4.2023), kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se postane gospodarstvo s niskim emisijama i da se ostvari ravnoteža između emisija i uklanjanja u skladu s Pariškim sporazumom,\nFUG-1 Modernizacija i transformacija rafinerija ","FUG-1 Modernizacija i transformacija rafinerija ? Treba li INA dd ovo realizirati? I u kojem iznosu?"]
[127,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-1 Informiranje, edukacija i povećanje kapaciteta za korištenje OIE","Budući ne postoje službena mjerenja proizvodnje električne energije na mjernim mjestima s integriranim sunčanim elektranama, nema niti službenih podataka o proizvedenoj/potrošenoj električnoj energiji koja se potroši na mjestu proizvodnje već se mjeri samo neto isporučena električna energija u sustav. Potrebno je osigurati kao mjeru sve potrebne preduvjete da se osigura potpuno mjerenje proizvodnje sunčanih elektrana kako je propisano čl.7. Zakona o izmjenama i dopunama ZOIEiVUK (NN 83/2023)"]
[128,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-2 Prostorno-planski preduvjeti za korištenje OIE","Prostorno-planski preduvjeti za korištenje OIE\n\nIako regulatorna mjera OIE-2 predviđa analizu prostornih planova za iskorištavanje OIE uz mogućnost skladištenja energije iz OIE te uklapanja u postojeći distribucijski sustav, u NECP-u je potrebno predvidjeti i uklapanje skladištenja energije u postojeći prijenosni sustav. Aktualni pravni okvir nije dostatno adresirao nužnost da se u elektroenergetsku mrežu ubrzano implementiraju skladišta energije. Primjerice, Zakon o izmjenama i dopunama zakona o prostornom uređenju i gradnji u članku 34. definiraju se površine za gradnju sunčanih elektrana ne spominjući skladišta energije (baterije). \n\nStoga je u NECP-u nužno adresirati s prostorno-planskog aspekta kako stand-alone baterijske sustave, tako i baterijske spremnike u hibridnim sustavima vjetroelektrana i solarnih elektrana."]
[129,"LEANA BRAJKOVIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-2 Prostorno-planski preduvjeti za korištenje OIE","Kod izrade karata osjetljivosti za smještaj OIE, s fokusom na vjetroelektrane i sunčane elektrane, posebice kod krčenja pristupnih puteva za vjetroelektrane voditi računa o tome da se oni vrlo često ne uklapaju estetski u okoliš te ih je potrebno uklopiti u vegetaciju da ne bi odudarali od postojećeg krajobraza. \nKod odabira materijala za lopatice vjetrenjača izbjegavati plastiku koja se ubrzano troši i predstavlja problem odlaganja te pritom birati druge materijale.\nTakođer, kod određivanja lokacija za solarne elektrane bi trebalo voditi računa o tome da one budu na lako dostupnim mjestima u nizinama kako bi se njihov izgled lakše uklopio u okoliš."]
[130,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-2 Prostorno-planski preduvjeti za korištenje OIE","Kod navođenja „Analize postojećeg stanja prostornih planova“ treba dodati i analizu stanja priključnih kapaciteta (iskorištenost) s obzirom na slabije korištene ili više nekorištene priključne kapacitete."]
[131,"DALIBOR MIKULIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-2 Prostorno-planski preduvjeti za korištenje OIE","Aktivnosti: U okviru mjere provest će se sljedeće aktivnosti: \n• analiza prostornih planova uz preispitivanje planiranih lokacija, kartiranje potencijala resursa za pojedine obnovljive izvore (vjetar, sunčevo zračenje, hidropotencijal, geotermalne vode za energetske svrhe, nuklearna energija SMR) s obzirom na ...."]
[132,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE\n\nS obzirom da je cilj regulatornih mjera OIE-3 doraditi postojeći zakonski okvir te unaprijediti procedure i prakse, nužno je iste uskladiti s EU regulativom. Prije svega, Hrvatska treba bez odlaganja implementirati RED III Direktivu (Direktiva EU/2023/2413), koja jasno propisuje da dok se ne postigne klimatska neutralnost, države članice  osiguravaju da se u postupku izdavanja dozvola, planiranje, izgradnja i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, priključivanje takvih postrojenja na mrežu, sama mreža te sredstva za skladištenje smatraju od prevladavajućeg javnog interesa te da služe javnom zdravlju i sigurnosti pri uspostavljanju ravnoteže pravnih interesa.\n\nIsto tako, regulatorna tijela moraju imati središnju ulogu u osiguravanju dostatnog ulaganja za potreban razvoj, proširenje i jačanje mreže kako bi se odgovorilo na ubrzano uvođenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora te brži razvoj pametne elektrificirane potražnje. Prema tome, nedopustivo je da HERA više od dvije godine nije donijela odluku o jediničnoj naknadi za priključenje na elektroenergetsku mrežu i time blokira daljnji razvoj OIE u Hrvatskoj i direktno sprječava energetsku tranziciju. \n\nU prijedlogu NECP-a u okviru regulatornih mjera OIE-3, predviđeno je da svi sudionici moraju “kontinuirano provoditi aktivnosti uklanjanja prepreka i rasterećenja administrativnih postupaka koji ograničavaju veće korištenje energije iz OIE, kao i ukloniti međusektorske neusklađenosti propisa koja onemogućavaju realizaciju projekata OIE”. Imajući u vidu aktualne pravne i administrativne prepreke koje onemogućavaju razvoj OIE projekata, takva paušalna konstatacija je daleko preštura i nejasna, već bi umjesto nje trebalo dati jasnu i detaljnu analizu stanja (pravnog okvira i administrativnih postupaka koji su dio razvoja OIE projekata) sa identifikacijom kritičnih točaka i prepreka koje je potrebno otkloniti. \n\nJedna o takvih prepreka koju treba navesti u analizi stanja jest da je trenutni zastoj u gradnji OIE u prvom redu posljedica nedovršenog procesa redefiniranja cijena priključenja i dovršenje tog procesa (donošenje novog jediničnog iznosa za obračun naknade za priključenje) mora biti prva mjera u poticanju OIE.\n\nNadalje, s obzirom da je skladištenje energije fragmentarno obuhvaćeno u više zakona i podzakonskih akata, potrebna je u prijedlogu NECP-a sustavno pristupiti zakonskom reguliranju skladištenja energije i njihovom priključenju na prijenosnu i distribucijsku mrežu.\n\nUjedno, prijedlog NECP-a mora sadržavati konkretne mjere, koje se prije svega odnose na propisivanje kratkih i jasnih rokova kao i propisivanje obveze poštivanja rokova kod izdavanja potrebnih dozvola od strane javnopravnih tijela uz propisivanje odgovornosti za nepoštivanje takvih rokova. Naime, investitori u OIE u Hrvatskoj nerijetko su suočeni da čekaju na pojedine dozvole dvostruko pa u nekim slučajevima i peterostruko duže od zakonski propisanih rokova. Ovo se posebno odnosi na rad operatora povodom zahtjeva za priključenje na mrežu, koje usprkos svim nedavnim izmjenama propisa i dalje traju predugo te je nužno urediti regulativu na način da operatori prijenosnih i distribucijskih sustava brže rješavaju zahtjeve za priključenje.\n\nU prijedlogu NECP-a se uopće ne razrađuje pitanje korištenja instrumenata kao što su ugovori o kupnji električne energije (PPA) ili dvosmjerni ugovori za kompenzaciju razlike (iako su isti predviđeni Uredbom (EU) 2024/1747 Europskog Parlamenta I Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 u pogledu poboljšanja modela tržišta električne energije u Uniji).\n\nIako je zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju uspostavljen pravni okvir koji pruža mogućnost razvoja tržišta agrosunčanih elektrana u Hrvatskoj, trenutno zakonodavstvo kojim se regulira ovo pitanje je fragmentirano, te je potreban sustavan, međuresorski pristup kako bi se na jedinstven i koherentan način definirali svi uvjeti i elemenati koji trebaju biti ispunjeni kako bi se osigurala nesmetana poljoprivredna proizvodnja uz mogućnost proizvodnje električne energije.\n\nNaime, agrosunčane elektrane nameću kao jedno od rješenja za zaštitu poljoprivrednih nasada od sve češćih vremenskih ekstrema i olujnih nevremena. Djelomično pokrivanje poljoprivrednog nasada solarnim panelima pruža zaštitu od jakih vjetrova, regulira količinu oborina koje dospijevaju na tlo, usmjerava ili akumulira višak kišnice za sušna razdoblja i djeluje kao štit protiv oštećenja od tuče.\n\nŠtoviše, želeći svojim građanima osigurati energetsku neovisnost, europske institucije i države članice EU-a odlučile su ubrzati razvoj obnovljivih izvora energije u svim područjima gospodarstva, uključujući i poljoprivredu. RED III Direktiva prepoznaje višestruku upotrebu prostora za proizvodnju energije iz OIE i primjerice proizvodnju hrane. Ovim se pristupom uspješno spajaju dvije ključne grane našeg gospodarstva – poljoprivreda i energetika, s obzirom na to da uporabom agorsunčanih elektrana ista površina postaje dvostruko produktivna, koristeći se za proizvodnju hrane i energije.\n\nSlijedeći Zakon o prostornom uređenju, pojedini propisi iz područja energetike preuzeli su navedenu definiciju agrosunčanih elektrana, uključujući Uredbu o kriterijima za provođenje javnog natječaja za izdavanje energetskog odobrenja, ključni podzakonski akt koji uređuje pitanje i postupak ishođenja energetskog odobrenja kao temeljnog koraka u razvoju projekata obnovljivih izvora energije, kao i Uredbu o poticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i visoko učinkovite kogeneracije koja otvara mogućnost financiranja agrosolarnih projekata putem modela tržišne premije ili zajamčene otkupne cijene. Međutim, definicija agrosunčanih elektrana kako su definirane Zakonom o prostornom uređenju od strane nadležnih tijela, konkretno Ministarstva poljoprivrede, ne koristi se u odgovarajućem kontekstu te se izjednačuje sa klasičnim sunčanim elektranama. Prema trenutnom tumačenju Ministarstva poljoprivrede agrosunčane elektrane mogu se postavljati samo na P3 poljoprivrednom zemljištu, iako prema relevantnim zakonskim propisima, agrosunčane elektrane mogu se postavljati na svim poljoprivrednim površinama (P1, P2, P3) koje su upisane u ARKOD kao površine na kojima se uzgajaju trajni nasadi ili na kojima se, uz postojeći prostor obuhvata farme, staklenika ili plastenika, postavom agrosunčanih elektrana postižu ciljevi razvoja poljoprivredne djelatnosti, uz zadržavanje namjene poljoprivrednog zemljišta.\n\nPrijedlog NECP-a obvezuje Ministarstvo poljoprivrede na izgradnju agrosunčanih elektrana, međutim, prijedlog NECP-a u vidu aktivnosti treba biti konkretniji te usmjeren na jasno definiranje svih uvjeta i elemenata koji trebaju biti ispunjeni kako bi se osigurala nesmetana poljoprivredna proizvodnja uz mogućnost proizvodnje električne energije.  Ujedno, aktivnosti Ministarstva poljoprivrede moraju biti usmjerene na pravilno tumačenje zakonskih odredbi i njihove primjene. Također, prijedlog NECP-a treba jasno naznačiti potrebu izrade odgovarajućih normativnih akata kojima će se definirati svi bitni parametri za razvoj i realizaciju agrosolarnih projekata, naročito s obzirom na zahtjeve koje bi imalo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, a u čiju će izradu pored naslovljenog tijela biti uključeni svi relevantni dionici, uključujući Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo zaštite okoliša i zelene tranzicije te Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine"]
[133,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","Značajno su podcijenjeni troškovi koje HEP ODS ima u stvaranju preduvjeta za priključenje OIE/DIE prema sadašnjem regulatornom okviru. Kako bi se postigli ciljevi masovnog korištenja OIE - potrebno je predvidjeti  dodatne izvore financiranja operatorima sustava u cilju učinkovitijeg održavanja i jednostavnijeg povećanja kapaciteta mreže za priključak i pogon OIE. \nMasovno priključenje OIE će dovesti do visokih troškova razvoja mreže u cilju stvaranja preduvjeta za priključenje i pogon OIE koje operatori sustava (HEP ODS i HOPS d.d. neće moći financirati iz postojećih izvora financiranja).\nOsim često spominjanih troškova dalekovoda, kabela i energetskih postrojenja, sve su veći zahtjevi na ugradnju sustava za napredno vođenje pogona i procesiranje velikog broja mjernih podataka o pogonu mreže.\n\nNapomena: komentar o podcijenjenim troškovima HEP ODS-a vrijedi i za mjere OIE-7, TR-2 i TR-4."]
[134,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za energetsko zakonodavstvo ističe da su pravila kojima se uređuje postupak priključenja na elektroenergetsku mrežu već donesena, kao i Uredba o kriterijima za provođenje javnog natječaja za izdavanje energetskog odobrenja i uvjetima izdavanja energetskog odobrenja. Ova uredba trebala bi definirati uvjete za javne natječaje, ali nažalost, još nije provedena ni jedna javna natječajna procedura sukladno njenim odredbama, što je u suprotnosti s njezinom svrhom i nazivom.\n\nDodatno, Hrvatski operator tržišta energije (HROTE) odavno je trebao izraditi i objaviti priručnik – vodič koji bi pružio cjelovite informacije o postupcima ishođenja dozvola za izgradnju proizvodnih postrojenja iz obnovljivih izvora energije. Nedostatak ovakvog vodiča otežava provedbu projekata i stvara dodatne administrativne prepreke za investitore."]
[135,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","Predlažemo razraditi posredno priključenje i korištenje mreže s naglaskom na spremnike električne energije.\n\nAžurirati tekst jer je donesen novi Pravilnik o dopuni Pravilnika o općim uvjetima za korištenje mreže i opskrbu električnom energijom (NN 134/2024) i Pravilnik o uvjetima kvalitete opskrbe električnom energijom (\"Narodne novine\" br. 84/22.) i, Pravila o priključenju na prijenosnu mrežu koja su stupila na snagu 1. rujna 2023. godine, i Uredba o KOIEVUK ispraviti broj NN 28/33."]
[136,"MATEJ CVITANOVIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","U tekstu se navodi da još nisu usvojena pravila kojima se uređuje postupak priključenja na elektroenergetsku mrežu, što nije točno. Također, u podnaslovu: MINGO i Ministarstvo zaštite okoliša i zelene tranzicije potrebno je dodati pojednostavljenje procedura kod razvoja OIE projekata i kadrovsko ojačanje svih javnopravnih tijela koje sudjeluju u proceduri, s obzirom na trenutne zastoje i uska grla. Nadalje, MPGI izmjenio je Pravilnik o jednostavnim građevinama za sunčane elektrane do 10 MW. Zaključno, kad se propisi koji reguliraju procedure za razvoj OIE projekata ne b itako često mijenjali, nikakvi vodiči i priračnici za investitore ne bi bili potrebni."]
[137,"MATEJ CVITANOVIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","Kod donošenja novog Zakona o obnovljivim izvorima i VUK te Zakona o izmjenama i dopunama zakona o tržištu el. energije potrebno je voditi se PREPORUKOM KOMISIJE (EU) 2024/1343 оd 13. svibnja 2024. o ubrzavanju postupaka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i povezane infrastruturne projekte. Suklano navedenoj preporuci Komisije potrebno je značajno pojednostaviti procedure izdavanja dozvola za OIE projekte, a posebice za sunčane elektrane i baterijske spremnike električne energije. Procedure moraju biti jasne, konkretne i provedive u realnom vremenu, te usuglašene sa svim stručnim dionicima u realizaciji spomenutih projekata."]
[138,"DALIBOR MIKULIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-3 Razrada regulatornog okvira za korištenje OIE","edukaciju, informiranja, nadzor i sl. \nMPGI: i) Pravilnikom o jednostavnim građevinama urediti status sunčanih elektrane koje se koriste za samoopskrbu kako bi ih se izuzelo od obveze ishođenja energetskog odobrenja ii) urediti status agrosolarnih elektrana, malih modularnih nuklearnih elektrana (SMR) i geotermalnih bušotina za poljoprivredne svrhe u Zakonu o prostornom planiranju iii) osigurati nastavak funkcioniranja sustava certificiranih instalatera za male OIE sustave iv) osigurati provedbu obveze za korištenje sustava OIE na novim zgradama (regulativa vezana za zgradarstvo);"]
[139,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije","Hoće li se spomenuti poticanje ugradnje spremnika energije kod postojećih proizvođača?"]
[140,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije","Kod navedenih natuknica predlažemo dodati da će se „Razradit će se modeli korištenja postojećih priključaka za dodavanje novih OIE unutar obuhvata izgrađenih elektrana“, primjena virtualnih obračunskih mjesta-VOM."]
[141,"MATEJ CVITANOVIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije","Svakako je nužno dodati aktivnost na razvoju i pojačanju prijenosne i distribucijske mreže na koju se priključuju OIE, s obzirom da već postoje crne zone gdje operatori nemaju više mogućnosti za priključenje novih proizvodnih jedinica. Zašto se ne bi sredstva za poticanje OIE koje HROTE prikuplja ciljano usmjerila na pojačanja mreža za priključenje OIE?"]
[142,"DARKO PODRAVEC","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije","Pod naslovom „Korištenje OIE za proizvodnju električne energije“ među aktivnostima je navedena i „Razrada novog modela poticanja postrojenja koja koriste goriva iz biomase uz osiguranje maksimalnog ispunjanja ciljeva održivosti i kriterija ušteda stakleničkih plinova“. Unutar ovog dokumenta u više navrata se navodi potreba za smanjenjem udjela drvne mase koja se koristi kao gorivo, ali ne i način provedbe. Predlažem provođenje istraživanja koje će se utvrditi utjecaj termoelektrana pogonjenih šumskom biomasom na sposobnost šuma da apsorbiraju CO2 iz atmosfere. Naime, svako stablo u svoj organizam desetljećima skladišti CO2 iz atmosfere, dok se sagorijevanjem nadzemnog dijela stabla sva ta količina oslobodi za manje od jednog dana. S obzirom da termoelektrane na šumsku biomasu ovisno o svojoj snazi dnevno sagorijevaju stotine i tisuće kubika posječenih stabala, a u pogonu su veći dio godine, potrebno je obaviti istraživanja i objaviti rezultate istraživanja njihovog utjecaja na okoliš, prirodu i kapacitet posječene šume za skladištenje CO2. Sukladno rezultatima vlasnike termoelektrana na šumsku biomasu potrebno je na odgovarajući način penalirati za ispuštene količine CO2 koje šumski ponori u istom vremenskom periodu nisu u mogućnosti apsorbirati. Prihode prikupljene na takav način potrebno je namijeniti sufinanciranju izgradnje sustava dizalica topline pogonjenih CO2 neutralnim izvorima energije kako bi se ubrzalo napuštanje tradicionalne upotrebe šumske biomase za grijanje u domaćinstvima i smanjio njihov negativni utjecaj na šumski kapacitet skladištenja CO2."]
[143,"DALIBOR MIKULIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije","• Revizija kvota za sve vrste obnovljivih izvora energije uključivo SMR"]
[144,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-5 Korištenje OIE za toplinske potrebe","Predlažemo dodati solarne kolektore za proizvodnju toplinske energije u sprezi sa plinskim spremnicima (hibridi) ili sa spremnicima toplinske energije."]
[145,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-6 Korištenje OIE u centraliziranim i zatvorenim toplinskim sustavima","Kod navođenja integracije „sektora električne i toplinarstva“ proširiti i s integracijom „sektora plina“, odnosno ne radi se samo o ovdje navedenom „balansiranju električne mreže“ već mogućnostima sinergijskog uravnoteženja (balansiranja) elektroenergetskog i plinskog sustava. Također dodati i moguću spregu elektro-kotlova sa dnevnim i sezonskim toplinskim spremnicima."]
[146,"TERRA HUB","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-7 Dijeljenje energije i energetske zajednice","Bez konkretnijih pokazatelja i detaljnije specificiranog budžeta za svaku aktivnost biti će teško pratiti napredak u provedbi mjere. Prijedlog je aktivnost koja je sada navedena kao \"Osigurati općenito pojednostavljenje, uređenje i uhodavanje administrativnih procedura te uklanjanje barijera za provođenje potrebnih aktivnosti\" detaljnije raspisati kao:\n\nMjera 1: Unapređenje zakonodavnog i institucionalnog okvira za podršku energetskim zajednicama\nPokazatelji: \n- Izrađeno izvješće o ocjeni postojećih barijera i potencijala za razvoj zajednica obnovljive energije na području Republike Hrvatske prema iskustvima EU država u okruženju \n- Broj usvojenih poticajnih mehanizama za promicanje i olakšavanje razvoja energetskih zajednica: 5\nBudžet: 200.000 EUR \n\nMjera 2: Izgradnja i jačanje kapaciteta za energetske zajednice \n\nAktivnost 1: Uspostava lokalnih info točaka za savjetovanje građana za energetske zajednice - One stop shops \nPokazatelji: \n- Broj uspostavljenih lokalnih info točaka: 50\n- Broj osposobljenih službenika za savjetovanje oko energetskih zajednica: 250\n- Broj mapiranih javnih krovova i javnih zemljišta koji se mogu dati na korištenje energetskim zajednicama\nBudžet: 1.000.0000 EUR \n\nAktivnost 2: Akcelerator za energetske zajednice (6-mjesečni program obuke za nositelje lokalnih incijativa) \nPokazatelji: \n- Broj održanih edukativnih ciklusa za energetske zajednice: 10\n- Broj incijativa koje su podržane kroz akcelerator: 30\nBudžet: 500.000 EUR\n\nMjera 3: Uspostava financijskih mehanizama podrške za razvoj energetskih zajednica \n\nAktivnost 1: Tehnička pomoć za projekte energetskih zajednica putem mreže lokalnih mentora \nPokazatelj\n- Broj dodijeljenih potpora/mentora za razvoj energetskih zajednica: 30 \n- Broj realiziranih projekata energetskih zajednica: 30\nBudžet: 1.000.000 EUR\n\nAktivnost 2: Sufinanciranje projekata energetskih zajednica \nPokazatelji \n- Broj dodijeljenih financijskih potpora za projekate energetskih zajednica (bespovratna sredstva , jamstva, institucionalna podrška): 50\n- Broj instaliranih kapaciteta OIE: 5.000 kW \nBudžet: 2.000.000 EUR"]
[147,"IRENA JAKIĆ","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-7 Dijeljenje energije i energetske zajednice","Predlažemo proširiti izraz „unaprijediti tarife za efikasnije korištenje distribucijske mreže“ s izrazim „unaprijediti tarife za efikasnije korištenje prijenosne i distribucijske mreže“, kao što je početkom 2024. uvođenjem tarifnog modela Ljubičasti na 400 kV unaprijeđeno korištenje prijenosne mreže za crpni rad RHE Velebit (pozitivan primjer) kao i opravdanost uvođenja G-komponente-mrežarina prema proizvođaču."]
[148,"DARKO PODRAVEC","1.Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju na razini Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz članka 4. točke (a) podtočke 2. i, ako je primjenjivo i dostupno, elemenata iz točke 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju ,\nOIE-8 Korištenje vodika i novih tehnologija","Jedna od aktivnosti je \"Uvođenje infrastrukture za obnovljivu energiju u prometnom sektoru izgradnjom šest punionica vodika\". Smatram da je potrebno navesti u kojem sektoru prometa se planira do 2030 godine izgraditi tih 6 punionica vodika, kojeg kapaciteta i slično."]
[149,"ŠIME VALIDŽIĆ","3.1.2.Energija iz obnovljivih izvora,\n7.Ako je primjenjivo, posebne mjere za poticanje uporabe energije iz biomase, posebno za dobivanje nove biomase pritom uzimajući u obzir dostupnost biomase: domaći potencijal i uvoz iz trećih zemalja te druge uporabe biomase u drugim sektorima (sektori poljoprivrede i šumarstva); kao i mjere za održivost proizvodnje i uporabe biomase","Neprihvatljivo je poticati biogoriva (posebice ako se uvoze iz zemalja izvan Europske unije) ili ih smatrati obnovljivim izvorima energije (OIE) jer se ona uglavnom dobivaju od palminog ulja; a zbog nasada uljnih palmi se događa masovno uništavanje tropskih prašuma u Maleziji i Indoneziji, istrebljenje orangutana i drugih životinjskih i biljnih vrsta i genocid protiv domorodačkih naroda. Nekad se koristi sojino ulje a zbog njega se događaju slična zla u Južnoj Americi.\n \nUpotreba biomase je prihvatljiva jedino ako se radi o drvnom ili poljoprivrednom otpadu iz Hrvatske jer uvoz drvne mase uglavnom znači uništavanje tropskih prašuma. Neprihvatljivo je i uvoziti biomasu koja je namjenski uzgojena u siromašnim zemljama jer to znači da manje poljoprivrednog zemljišta ostane za uzgoj hrane za stanovništvo."]
[150,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","3.1.3Ostali elementi dimenzije,\n3.Politike i mjere za postizanje mobilnosti s niskom razinom emisije (uključujući elektrifikaciju prometa) ","E-mobilnost te razvoj infrastrukture za alternativna goriva u cestovnom prometu\n\nIako prijedlog revidiranog NECP-a općenito navodi kako će učinak aktivnosti u vidu sufinanciranja energetskih učinkovitih vozila i infrastrukture za javne punionice rezultirati povećanjem flote električnih vozila i mjesta za punjenje, uopće se ne navodi jasan vremenski okvir ostvarivanja tih ciljeva.\n\nNaime, Uredba (EU) 2023/1804 o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva od 13. rujna 2023. (u daljnjem tekstu: AFIR Uredba), stupila je na snagu 13. travnja 2024. godine te je od tog dana u cijelosti obvezujuća i izravno primjenjiva u Hrvatskoj. Navedena Uredba nalaže državama članicama obvezu osiguravanja većeg broja javnih kapaciteta za punjenje na gradskim ulicama i duž autocesta diljem Europe kako nejednaka distribucija javno dostupne infrastrukture za punjenje ne bi ugrozila uvođenje električnih vozila i time ograničila povezanost diljem EU. \nZbog navedenog, sve države članice, uključujući Hrvatsku, moraju osigurati da udio električnih vozila iznosi minimalno 15%, a kako bi navedeno ostvarili potrebno je osigurati dostatan broj infrastrukture za punjenje. \n\nTakođer, sve države članice počevši od 2025. godine, morat će postaviti postaje za brzo punjenje automobila i kombija od najmanje 150 kW na svakih 60 km duž glavnih prometnih koridora EU-a na tzv. „transeuropske prometne mreže (TEN-T).\n\nPrema podacima Centra za vozila Hrvatske, za 2023 godinu, ukupan broj električnih vozila iznosi 7.032, dok prema podacima Državnog zavoda za statistiku ukupan broj osobnih vozila u Hrvatskoj iznosi 1.919.131. Prema tome, Hrvatska je daleko od dosizanja cilja od 15% udjela električnih vozila budući da trenutni udio električnih vozila u Hrvatskoj iznosi 0,4%. Prema tome, prijedlog NECP-a treba konkretizirati aktivnosti kojima će se utjecati na povećanja udjela električnih vozila, te predvidjeti vremenski period koji će pratiti ostvarenje tih mjera.  Nizak udio OIE u prometu rezultat je malog broja električnih vozila (EV), manjka punionica, i nedostatka mjera za dekarbonizacijom voznog parka pravnih osoba. \n\nPrijedlog NECP-a mora biti usmjeren na transponiranje obveze iz Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, prije svega stvaranje tržišnog sustava o trgovanju emisija između punionica. Pored toga, evidentno je da je potrebna snažna aktivnost na širenju infrastrukture za punjenje te je stoga nužno u NECP-u razraditi mehanizme koji će djelovati na ostvarenju tog cilja.\n\nU odnosu na poticaje za kupovinu električnih automobila i dalje su glavni mehanizam stimulacije. Kako bi se Hrvatska približila cilju da udio električnih vozila iznosi minimalno 15% odnosno cilju prijedloga NECP-a da udio u prodaji vozila dosegne 30% u 2030. godini, prijedlog aktivnosti TR-2 mora biti usmjeren na potpuno oslobođenje plaćanja poreza na električna vozila s 0% emisija CO₂.\nIzuzeće električnih vozila s 0% emisije CO₂ od poreza olakšava razvoj tržišta za ta vozila, smanjuje emisije iz prometa, i pomaže u usklađivanju s globalnim trendom elektrifikacije transporta.\n\nMrežna infrastruktura za punionice\n\nU Hrvatskoj je mali broj punionica i u pravilu su niske dostupne snage. Gotovo sve javne punionice su snage manje od 100 kW, dok je cilj AFIR Uredbe osigurati lokacije punionica minimalne snage 400 kW do kraja 2025 godine odnosno 600 kW na svakih 60 km do kraja 2027. godine.\n\nKako bi Hrvatska osigurala potrebnu infrastrukturu za punjenje alternativnim gorivima, hitno je potrebno ukloniti prepreke koje obeshrabruju investitore te koče razvoj i postavljanje većeg broja javno dostupnih mjesta za punjenje. Jedan od gorućih problema tiče se previsokih mjesečnih operativnih troškova, konkretno mjesečne naknade za vršnu radnu snagu (angažirana snaga), koja operatorima mjesta za, odnosno pružateljima usluga mobilnosti, predstavlja prevelik namet, čime postavljanje i upravljanje javnim punionicama postaje neodrživo. \nS obzirom da navedena tarifna stavka predstavlja preveliki udio ukupnih operativnih troškova u radu javnih punionica koje imaju mali broj punjenja (nerijetko preko 70%!), čime takve punionice postaju neisplative, a cijelo tržište neodrživo. Kako bi se spriječilo potencijalno gašenje postojećih punionica i potakla prijeko potrebna ulaganja u izgradnju novih punionica, potrebno je ili privremeno tarifnu stavku angažirane snage ukinuti dok se ne steknu uvjeti za njezinu ponovnu uporabu ili pristupiti razmatranju novog tarifnog modela u kojoj je taj iznos angažirane snage znatno manji."]
[151,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","3.Politike i mjere za postizanje mobilnosti s niskom razinom emisije (uključujući elektrifikaciju prometa) ,\nTR-1 Regulatorni instrumenti za poticanje čišćeg prometnog sustava","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila iznosi sljedeće:\n\nu tekstu se navodi se kako je potrebno ostvariti ambiciozne ciljeve u kontekstu obnovljivih izvora energije u sektoru prometa do 2030. godine, uz poseban naglasak na stimuliranje korištenja obnovljive električne energije u prometu. Ističe se i planirana izmjena Zakona o biogorivima za prijevoz (Narodne novine, br. 65/2009, 145/2010, 26/2011, 144/2012, 14/2014, 94/2018, 52/2021). Međutim, pritom se ne spominje obveza iz AFIR Uredbe, koja predstavlja ključnu podlogu za intenzivni razvoj infrastrukture za punjenje električnih vozila.\n\nDodatno, Grupacija smatra kako je za navedenu mjeru nužno predvidjeti dostatna financijska sredstva, s obzirom na to da se radi o horizontalnom zahvatu koji zahtijeva značajnu prilagodbu i implementaciju postojeće regulative. Bez adekvatne financijske podrške, ostvarenje postavljenih ciljeva moglo bi biti ozbiljno ugroženo."]
[152,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","3.Politike i mjere za postizanje mobilnosti s niskom razinom emisije (uključujući elektrifikaciju prometa) ,\nTR-2 Program sufinanciranja kupnje novih vozila na alternativna goriva i razvoja infrastrukture za alternativna goriva u cestovnom prometu","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila predlaže razmotriti učinkovite mjere zemalja koje su uspješno napravile sveobuhvatni prelazak na elektromobilnost, kao što je npr. Norveška: https://elbil.no/english/norwegian-ev-policy/. \n\nKod planiranih sredstava za provedbu ove mjere smatramo kako je potrebno navesti točan iznos koji je namijenjen za elektromobilnost. Također, smatramo kako iznos nije dovoljan ako uzmemo u obzir potrebe pojačanja ODS mreže potrebno osigurati min 70-100 mil EUR do 2030, a sve u cilju ispunjenja AFIR ciljeva.\n\nDodatno, kod učinka mjere potrebno je navesti konkretne brojeve, a u skladu s AFIR Uredbom. \n\nTakođer kod Metoda praćenja predlaže se koristiti najbolje EU prakse: https://www.chargeupeurope.eu/positions/red-iii."]
[153,"DARKO PODRAVEC","3.Politike i mjere za postizanje mobilnosti s niskom razinom emisije (uključujući elektrifikaciju prometa) ,\nTR-2 Program sufinanciranja kupnje novih vozila na alternativna goriva i razvoja infrastrukture za alternativna goriva u cestovnom prometu","Pod naslovom „TR-2 Program sufinanciranja kupnje novih vozila na alternativna goriva i razvoja infrastrukture za alternativna goriva u cestovnom prometu“ predviđaju se financijske olakšice za kupnju vozila na alternativna goriva. Sukladno Zakonu o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (NN 120/2016) alternativna goriva mogu predstavljati električnu energiju, vodik, biogoriva (tekuća ili plinovita biogoriva namijenjena prometu proizvedena iz biomase), sintetička i parafinska goriva, prirodni plin, uključujući bioplin, u plinovitom (stlačeni prirodni plin – SPP) i ukapljenom obliku (ukapljeni prirodni plin – UPP) te ukapljeni naftni plin (UNP). Radi se o raznovrsnim gorivima različitog porijekla, načina proizvodnje, prerade i transporta, te korištenja što znači da svaka vrsta alternativnog goriva u svakom od navedenih koraka može uzrokovati apsorpciju ili oslobađanje CO2 i prije same upotrebe goriva, ne samo za vrijeme njegove upotrebe. To su činjenice koje treba uzeti u obzir prilikom razrade financijskih instrumenata kao što je subvencija kamata koja se temelji na subvencioniranju troškova financiranja po kreditnim programima te osiguranje povoljnijih uvjeta financiranja ciljanih projekata ulaganja u nova vozila s nultom emisijom CO2, prije svega vozila za osobni prijevoz.\n\nTo znači da je potrebno jasno definirati iznose financijskih olakšica s obzirom odnose između emitiranog ili apsorbiranog CO2 (i drugih stakleničkih plinova) prilikom njegove proizvodnje u odnosu na one emitirane prilikom korištenja u pripadajućim vozilima, bez obzira na vrstu ili naziv alternativnog goriva koje koristi. Financijske olakšice ovima se dokumentom moraju stupnjevano definirati od najslabije poticajnih za vozila sa smanjenim ugljičnim otiskom proizvodnje i potrošnje odabranog alternativnog goriva do najjače poticajnih za vozila s neutralnim ili negativnim ugljičnim otiskom proizvodnje i potrošnje odabranog alternativnog goriva. Vozila javnog prijevoza mogu imati manje stroge uvjete s obzirom na količine emitiranog CO2 po broju korisnika koje mogu primiti u transport.\n\nTakođer, ovaj dokument mora definirati javne načine informiranja kupaca vozila na alternativna goriva o slijedećem:\n- koliko CO2 (i drugih stakleničkih plinova) po litri goriva je emitirano do trenutka preuzimanja alternativnog goriva, a koliko će CO2 po litri goriva biti emitirano prilikom njegovog korištenja u vozilu koje su odabrali, između ostalog istoznačnim povezivanjem tih iznosa s bojom uređaja za točenje goriva i bojom otvora za točenje goriva na vozilu\n- zakonske pretpostavke da prilikom preuzimanja financijske olakšice za kupnju odabranog vozila na alternativna goriva preuzimaju i obavezu da koriste pripadajuće alternativno gorivo ili alternativno gorivo s manjim rezultirajućim emisijama CO2 (i drugih stakleničkih plinova), kao i financijske posljedice značajno veće od pribavljenih olakšica ako prilikom korištenja vozila ne postupaju na takav način\n\nIstraživanjem i razvojem treba:\n- definirati tehnike mjerenja, certificiranja i informiranja javnosti o ugljičnom otisku na tržištu dostupnih alternativnih goriva u svakom pojedinom koraku od njihove proizvodnje, prerade, transporta i korištenja u vozilima\n- poticati razvoj i primjenu tehnologija koje omogućuju financijski održivu proizvodnju alternativnih goriva s neutralnim ili negativnim emisijama CO2, a kako bi se u definiranom vremenskom periodu u potpunosti napustilo korištenje fosilnih goriva"]
[154,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","3.Politike i mjere za postizanje mobilnosti s niskom razinom emisije (uključujući elektrifikaciju prometa) ,\nTR-7 Razvoj tržišta niskougljičnih goriva","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila mišljenja je kako je preveliki fokus za postizanje cilja o udjelu OIE u prometu stavljen na biogoriva, dok iskustva iz prethodnih godina pokazuju smanjenje korištenja biogoriva u prometu."]
[155,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","a.Sustavi obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politika iz članaka 7.a i 7.b i članka 20. stavka 6. Direktive 2012/27/EU,\nENU-1 Sustav obveze energetske učinkovitosti za opskrbljivače","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila navodi sljedeće:\n\ns obzirom na zahtjeve RED III direktive i članak 25. koji omogućuje državama članice da se predijele hoće li obavezu određene količinu energije iz obnovljivih izvora (OIE) za promet postaviti kao udio OIE u prometu od minimalno 29 % ili da se intenzitet emisija stakleničkih plinova energije isporučene za transport smanji za 14,5 % do 2030, iz navedenog nije jasno za koju opciju se opredijelila RH."]
[156,"NENAD RADOVIĆ","a.Sustavi obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politika iz članaka 7.a i 7.b i članka 20. stavka 6. Direktive 2012/27/EU,\nENU-1 Sustav obveze energetske učinkovitosti za opskrbljivače","Odredba kojom su obveznici sustava obveze energetske učinkovitosti operateri koji su na tržište isporučili više od npr. 50 GWh toplinske energije je manjkav, i kao takav nema smisla te nameće troškove i operaterima koji su u stvarnosti već proveli mjere energetske učinkovitosti. Naime, u predmetnoj odredbi nedostaje količina isporučene energije po jedinici grijane površine korisnika da bi se moglo odrediti određeni kriterij (norma) je li isporučitelj energetski učinkovit ili ne, te po toj normi odrediti obveznike energetskih ušteda (slično kriterijima kod energetskog certificiranja zgrada)."]
[157,"TERRA HUB","3.2Dimenzija: energetska učinkovitost,\nb.Dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda stambenih i nestambenih zgrada, javnih i privatnih, uključujući politike, mjere i djelovanja za poticanje troškovno učinkovitih velikih obnova, politika i djelovanja usmjerenih na segmente nacionalnog fonda zgrada s najlošijim učinkom, u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU","Iako energetska obnova zgrada predstavlja značajan napor u ukupnom smanjenju potrošnje energije u sektoru zgradarstva, nije jasna metoda te ulazni podaci korišteni za proračun, primarno stopa obnove. Obzirom na trenutnu stopu obnove od 0,7% postavlja se pitanje jesu li ovakve visoke stope obnove realne u periodu do 2030. (od 1% do 3,5% u 2030.)"]
[158,"BORIS ŠTROMAR","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-8 Program energetske obnove javne rasvjete","Uštede bi trebalo navesti u postotku u odnosu na dosadašnju potrošnju. \"Zadovoljavanje tehničkih normi\" ne znači ujedno i upotreba ekoloških principa za određivanje svjetlotehničkih klasa javne rasvjete, niti će nužno rezultirati smanjenjem svjetlosnog onečišćenja. Dovoljan je primjer projekta obnove javne rasvjete na Jarunu u Zagrebu, po kojem su predviđeni apsurdno pretjerani intenziteti i pretjerane klase za prometnicu i za pješačke staze, a u samom tekstu projekta navodi se \"maksimalno dozvoljeni intenzitet\" tijekom svjetlostaja - u području gdje u gluho doba noći nitko ne šeće, niti ima stanara. Detaljnije ovdje: https://www.ekorasvjeta.net/javna-rasvjeta/proje\nkt-rasvjete-jaruna-korupcija-i-devastacija-okoli\nsa/ Za obnovu javne rasvjete bi se prvenstveno trebali voditi ekološkim pricipima koje navodi International Dark Sky Association - postavljanje javne rasvjete samo tamo gdje je potrebna, u vrijeme kad je potrebna i u minimalnom potrebnom intenzitetu. Sve navedeno se do sada u praksi ne provodi. Projekti javne rasvjete trebali bi imati obavezan dio s obrazloženjem zbog čega se uopće postavlja javna rasvjeta. Naime, \"zadovoljavanje tehničkih normi\" nije dovoljno, budući da će projektant po potrebi napraviti projekt osvjetljavanja autoceste u punom profilu, ili svih planinarskih staza, a sve to može biti \"ekološka rasvjeta\" i \"po normi\". Projekt javne rasvjete bi morao sadržavati elaborat o gustoći prometa ili frekvenciji korištenja pješačkih staza, te obavezno obrazloženje kriterija odabira za određivanje klasa rasvjete. \n\nNadalje, trebalo bi razmotriti mogućnosti uklanjanja javne rasvjete s lokacija gdje nije potrebna, što bi bilo u skladu s Nature Restoration Planom koji je obaveza svih članica EU: https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-r\neleases/2024/06/17/nature-restoration-law-counci\nl-gives-final-green-light/ To se prije svega odnosi na nepotrebnu, pretjeranu te sigurnosno i ekološki izrazito štetnu rasvjetu na autocestama u Hrvatskoj. Postavljanje rasvjete na čvorište gdje je godišnji prosjek ukupno DVIJE prometne nesreće tijekom noći nije opravdano niti s aspekta sigurnosti, a kamoli ekologije https://www.ekorasvjeta.net/istrazivanja/istrazi\nvanje-utjecaj-javne-rasvjete-na-sigurnost-promet\na-na-autocestama/ Trebalo bi također posebno regulirati rasvjetu na šetnicama uz more jer trenutni trend rezultira zaslijepljujućom rasvjetom koja u sezoni stvara nelagodu turistima, a van sezone nepotrebno troši električnu energiju te samo šteti okolišu. Trenutni modeli financiranja javne rasvjete pretvaraju se u dužničko ropstvo jer se projektima predviđaju nepotrebna proširenja javne rasvjete, pretjerani intenziteti, te rokovi otplate umjesto realnih 2-3 godine traju 6-7 ili više."]
[159,"DARKO PODRAVEC","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-8 Program energetske obnove javne rasvjete","Pod naslovom „ENU-8 Program energetske obnove javne rasvjete“ navedene su financijske mjere pomoću kojih se želi potaknuti izgradnja moderne i učinkovite infrastrukture javne rasvjete koja će omogućiti dodatne uštede električne energije i s njom povezane emisije CO2. S obzirom da takve i slične mjere već jesu na snazi duži niz godina, smatram da je potrebno raspolagati podacima o učinkovitosti tih mjera.\n\nPod metode praćenja dodatno treba uvrstiti i mjerenja spektra i intenziteta rasvjete pomoću satelita razvijenih upravo u te i takve svrhe (snimke su dostupne ovdje https://pmisson.users.earthengine.app/view/sdgsa\nt-eu-visual?fbclid=IwY2xjawG660ZleHRuA2FlbQIxMAA\nBHSghl9BLdOO38RChXCTi7DeAfV4C3rWfVQ5FTRJSXMTtk8h\nfaHpMJPioKg_aem_GaET2XQVzxJEZQaR8AD19Q ali i putem drugih komercijalnih satelitskih usluga), a radi provjere provođenja do sada provedenih i budućih mjera energetske učinkovitosti javne rasvjete. Na taj način moguće je jeftino i učinkovito sakupljati indicije o tome na kojim je lokacijama potrebna direktna i stručna provjera postavlja li se javna rasvjeta tamo gdje nije potrebna i koristi li se u vrijeme kada nije potrebna, odnosno je li postavljena u skladu s Pravilnikom o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/2020). Najveće uštede energije i emisija CO2 na javnoj rasvjeti mogu se postići na način da se ne postavlja ili da se trajno isključi rasvjeta u zonama koje ne predviđaju javnu rasvjetu, poput zaštićenih područja prirode, prometnicama izvan naselja (područja na kojima nema javnosti kojoj bi javna rasvjeta bila potrebna). Dodatne uštede moguće je postići na način da se detektiraju rasvjetna tijela čija svjetlost obuhvaća spektar koji sukladno Pravilnikom o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/2020) nije potreban ili zbog štetnosti iz medicinskih razloga ili iz razloga vezanih za uvjete zaštite okoliša i prirode ili iz razloga vezanih za sigurnost prometa (u velikoj većini slučajeva potrebno je izbjegavati korištenje plavog dijela spektra), a nakon njihove detekcije izvršiti ili njihovo trajno uklanjanje ili njihova zamjena rasvjetnim tijelima koji ne troše energiju na generiranje svjetlosti u nepotrebnom ili zabranjenom dijelu spektra. Ovom metodom potrebno je provjeravati usklađenost javne rasvjete s prostornim planovima županija, gradova i općina njihovim preklapanjem sa sateliskim snimkama rasvjete.\n\nU istraživanje i razvoj treba uvrstiti razvoj i primjenu senzorske tehnologije koja omogućuje kontinuirano detektiranje vremenskih perioda kada javna rasvjeta na nekom području nije potrebna, što treba obuhvatiti isključivanje javne rasvjete izvan primijenjenih perioda svjetlostaja sukladno Pravilniku o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/2020). Infracrvene kamere, FLIR  kamere i njima slične tehnologije, povezane na informacijsko-komunikacijske sustave ili samostalno, sposobne se uz osnovnu računalnu podršku vizualno identificirati i kontrolirati preklapajuće zone javnih površina i prisutnost osoba unutar njih (ignorirajući osobna vozila s vlastitom rasvjetom i životinje poput domaćih životinja, ptica, šišimiša, kukaca i slično), te na osnovu sakupljenih informacija može regulirati intenzitet javne rasvjete u rasponu od isključene do propisima maksimalno dopuštene unutar njih, ako postoji realna potreba za rasvjetom. Istovremeno, takvi sustavi mogu kontrolirati i prijavljivati kvarove na elementima javne rasvjete ili instalaciju neodgovarajućih elemenata javne rasvjete prilikom održavanja, na način da kontrolira usklađenost spektra svjetlosti javne rasvjete s Pravilnikom o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/2020).\n\nPotrebno je pokrenuti inicijativu za izmjene Pravilnika o zonama rasvijetljenosti, dopuštenim vrijednostima rasvjetljavanja i načinima upravljanja rasvjetnim sustavima (NN 128/2020) na način da se ukine točka 1 unutar članka 4. prema kojima pripadajuće obaveze ne vrijede za industrijska i proizvodna postrojenja. Takvi objekti često su izvori nepotrebno velikih emisija svjetlosnog onečišćenja u svoj neposredni i udaljeni okoliš unatoč tome što se često radi o automatiziranim postrojenjima s minimalnim noćnim brojem osoblja, dok moderni sustavi tehničke zaštite objekata i uz minimalne svjetlosne preduvjete imaju sposobnost detekcije neovlaštenog pristupa i uključenje sigurnosne rasvjete po potrebi."]
[160,"TERRA HUB","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-10 Sustavno gospodarenje energijom u poslovnom (uslužnom i proizvodnom) sektoru ","Mjera u industriji kao što stu ENU-10 ili grupa mjera istraživanja i inovacija IIK-1 do IIK-7 su generalnog tipa, nejasnom podjelom odgovornosti između institucija niti budžeta. \nOvakav pristup opisima mjera ostavlja velike šanse za neprovođenje istih"]
[161,"TERRA HUB","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-11 Informiranje o energetskoj učinkovitosti ","U najmanju ruku je neuvjerljivo je kao prvu aktivnost u mjeri navesti \"Osiguravanje kontinuiranog informiranja putem nacionalnog portala za energetsku učinkovitost - portal www.enu.hr je centralno mjesto o informiranju o aktualnostima u području ušteda energije u Republici Hrvatskoj.\" - znajući da portal nije u funkciji niti je osvježen od 2018. godine, dakle 6 godina, a potpisuje ga nepostojeća institucija CEI. Kako to može biti legitimna mjera osvježenog NECP-a u 2024. godini?"]
[162,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-17 Povećanje energetske učinkovitosti i korištenja OIE u proizvodnim industrijama ","Predlažemo napisati: „Izvori financiranja: NPOO (osigurano je 61 milijuna EUR), PKK (150 milijuna eura roll-out financijskih instrumenata).“"]
[163,"IRENA JAKIĆ","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-17 Povećanje energetske učinkovitosti i korištenja OIE u proizvodnim industrijama ","Predlažemo dodati tekst da „gubici električne energije u prijenosnoj mreži ovise o angažiranosti elektrana na prijenosnoj mreži i tranzitima električne energije kroz pojedini sustav, dok gubici u distribucijskoj mreži ovise prvenstveno o potrebama konzuma tj. potrošnji električne energije."]
[164,"IRENA JAKIĆ","d.Druge planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje okvirnog nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030. godinu, kao i drugi ciljevi iz točke 2.2 (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, informiranje potrošača i mjere osposobljavanja te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti ),\nENU-17 Povećanje energetske učinkovitosti i korištenja OIE u proizvodnim industrijama ","Kombiniranje EU fondova i ESCO modela financiranja često je izazovno zbog različitih načina upravljanja financijskim transakcijama. EU fondovi zahtijevaju da se sredstva prenose preko računa prijavitelja, dok kod ESCO modela transakcije idu kroz račun ESCO tvrtke koja nije prijavitelj. Ova razlika može dovesti do neusklađenosti s pravilima EU fondova. Potencijalna rješenja uključuju hibridni model financiranja, angažiranje ESCO tvrtke kao podizvođača ili prilagodbu financijskog toka kako bi sredstva prolazila kroz prijavitelja. Ključno je osigurati usklađenost s pravilima fondova i dobiti prethodno odobrenje nadležnih tijela."]
[165,"HEP-OPERATOR DISTRIBUCIJSKOG SUSTAVA D.O.O. ZA DISTRIBUCIJU I OPSKRBU ELEKTRIČNE ENERGIJE","3.2Dimenzija: energetska učinkovitost,\n6.Opis mjera za utvrđivanje mjera kojima je cilj iskorištavanje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti infrastrukture za plin i električnu energiju","Aktualan 10g Plan distribucijske mreže je za razdoblje od 2024.-2033.\n\nNapomena: Vrijednosti iz aktualnog 10g Plana razvoja distribucijske mreže potrebno je koristiti i u ostalom dijelu teksta."]
[166,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","6.Opis mjera za utvrđivanje mjera kojima je cilj iskorištavanje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti infrastrukture za plin i električnu energiju,\nENU-13 Energetska učinkovitost elektroenergetskog prijenosnog sustava","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za energetsko zakonodavstvo ističe kako sredstva potrebna za provedbu svih predviđenih aktivnosti desetogodišnjeg plana razvoja prijenosne mreže 2022-2031. ukupno iznose 1,246 milijardi EUR, od čega 563 milijuna EUR vlastitih sredstava HOPS-a i 345 milijuna EUR za priključenja objekata (iz naknade za priključenje i/ili fondova EU). \nS obzirom na planirana priključenja na mrežu, iz ovog je razvidno da se planira jako visoko postaviti cijena priključenja, a to može rezultirati odustajanjem investitora od projekata te se ciljevi NECP-a neće ostvariti."]
[167,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","6.Opis mjera za utvrđivanje mjera kojima je cilj iskorištavanje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti infrastrukture za plin i električnu energiju,\nENU-13 Energetska učinkovitost elektroenergetskog prijenosnog sustava","Predlažemo izmjenu teksta da glasi: „Sredstva potrebna za provedbu: Sredstva potrebna za provedbu svih predviđenih aktivnosti desetogodišnjeg plana razvoja prijenosne mreže 2022-2031. ukupno iznose 1,246 milijardi EUR, od čega 563 milijuna EUR vlastitih sredstava HOPS-a i 345 milijuna EUR za priključenja objekata (iz naknade za priključenje i/ili fondova EU). Osim toga, za modernizaciju, digitalizaciju i revitalizaciju elektroenergetskog sustava kroz NPOO alocirano je samo za prijenosni sustav 335 milijuna eura.“"]
[168,"MATEJ CVITANOVIĆ","6.Opis mjera za utvrđivanje mjera kojima je cilj iskorištavanje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti infrastrukture za plin i električnu energiju,\nENU-13 Energetska učinkovitost elektroenergetskog prijenosnog sustava","Kod dijela teksa koji opisuje Aktivnosti vezano uz optimiranje tokova snaga u mreži treba naglasiti potrebu za optimiranjem tokova jalove snage u prijenosnoj mreži u RH."]
[169,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","6.Opis mjera za utvrđivanje mjera kojima je cilj iskorištavanje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti infrastrukture za plin i električnu energiju,\nENU-14 Smanjenje gubitaka u distribucijskoj elektroenergetskoj mreži i uvođenje naprednih mreža","Predlažemo preformulirati da glasi: „Sredstva potrebna za provedbu: Sredstva HEP  ODS-a: Ukupni investicijski troškovi ugradnje naprednih mjernih uređaja na svih 2,4 milijuna obračunskih mjernih mjesta u razdoblju od 2021. do 2030. godine iznose oko 313 milijuna EUR. Od navedenog iznosa, kroz NPOO je alocirano i dodijeljeno na korištenje HEPODS-u 223,8 milijuna eura. Budući da EU direktive zahtijevaju prelazak s konvencionalnog mjerenja na napredne mjerne uređaje, iz NPOO-a je za navedene aktivnosti od spomenutih 223,8 milijuna eura veći dio, tj. 150 milijuna eura, alocirano upravo za područje prilagodbe postojećeg mjeriteljskog sustava, sustavu za rad s naprednim mjernim uređajima. Prije svega se radi o investicijama u ugradnju pametnih brojila, prilagodbu postojećih ovlaštenih servisa za pripremu brojila za ovjeru (baždarnica) koje su prilagođene ovjeri elektromehaničkih brojila, na tehnologiju koja omogućava pripremu i ovjeravanje naprednih elektroničkih brojila. Prilagodbom je dodatno potrebno osigurati podršku za rad s novim tehnologijama, prije svega rješavanju komunikacijskih problema (G3 PLC) te procesnih računalnih problema (nadogradnje FW brojila i koncentratora, prikupljanje, prijenos i obrada podataka)."]
[170,"TERRA HUB","3.POLITIKE I MJERE,\n3.3Dimenzija: energetska sigurnost","U odnosu na NECP 2023 povećanja predviđena sredstva za provedbu ES-8 sa 100 milijuna EUR (2023) na cca 3.3 milijarde EUR (2024). Postoji izražen sukob između kratkoročne energetske sigurnosti i dugoročnih klimatskih ciljeva u NECP 2024. Iako su ulaganja u energetsku učinkovitost i OIE obećavajuća i ključna za dekarbonizaciju, fokus na fosilnu infrastrukturu, posebice kroz mjeru ES-8, riskira usporavanje energetskog prijelaza. Preusmjeravanje sredstava iz fosilnog sektora u zelene tehnologije bilo bi ključno za osiguranje održive energetske budućnosti Hrvatske. Sredstva za istraživanje fosilnih goriva (npr. mjera ES-8) mogla bi biti bolje iskorištena za jačanje energetske učinkovitosti, razvoj infrastrukture za OIE, i skladištenje energije.\nUlaganja u istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu ukazuju na nastavak orijentacije prema fosilnim gorivima. Ova mjera je opravdana potrebom smanjenja uvozne ovisnosti, ali je u suprotnosti s ciljevima dekarbonizacije ​(NECP 2024). Iako ulaganja u istraživanje mogu povećati energetsku sigurnost, oni stvaraju rizik za okoliš i mogu usporiti prelazak na OIE ako se budući nalazi ugljikovodika aktivno eksploatiraju."]
[171,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Izgradnja i korištenje spremnika energije \n\nU mjeri ES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije govori se samo o baterijskim spremnicima energije na razini prijenosne mreže i distribucijske mreže (i to zapravo s vrlo malom snagom 25 MW sa samo zanemarivih 26,9 milijuna EUR do 2030. godine za svakog operatora), a ne stimuliraju se baterijski spremnicima energije u hibridnim sustavima vjetroelektrana i solarnim elektranama radi boljeg iskorištenja proizvodnje OIE i sigurnosti sustava.\n\nIsto tako, prijedlog NECP-a uopće ne predviđa subvencije za velike (utility) baterije i baterije za kućanstva. \n\nS obzirom da spremnici energije služe za balansiranje električne energije u mreži, njihova svrha je da pohranjuju energiju kada je ona jeftina (kada je proizvodnja iz OIE velika), a zatim vraćaju nazad u mrežu kada je cijena na tržištu viša (kada je manja proizvodnja iz OIE). Stoga prijedlog NECP-a mora ići u smjeru da operatori sustava gledaju na spremnike energije kao prioritetnog učesnika mreže, a ne kao proizvođača i potrošača.\n\nŠtoviše, jedna od mjera aktivnosti treba biti usmjerena na donošenje novih Mrežnih pravila o priključenju na prijenosnu i distribucijsku mrežu koja će napraviti razliku između proizvođača, potrošača i spremnika energije. Sukladno tome, i metodologija priključka mora napraviti razliku između spremnika energije i korisnika. Spremnici energije su neto-nulti korisnik u mreži jer ne stvaraju novu energiju niti ju nepovratno iskoriste, stoga bi i priključak za takve korisnike morao biti pojednostavljen i s nižom naknadom za priključenje.\n\nNaime, prema prijedlogu NECP-a, udio OIE u neposrednoj potrošnji električne energije će dostići 76,7% do 2030. godine. Taj cilj se može postići kroz izgradnju novih kapaciteta OIE, međutim Hrvatska treba paralelno raditi na modernizaciji i izgradnje elektroenergetske mreže te na stvaranju tržišnih uvjeta za spremnike energije (kao što su baterijski spremnici, vodik, bioplin, itd.). \n\nIako ES-1 mjera sagledava više modela pohrane energije (uz baterijske sustave, izdvaja tehnologiju vodiku, reverzibilne hidroelektrane, punionice za električna vozila koje omogućuju skladištenje energije), takvi modeli pohrane se ne navode u aktivnostima. Primjera radi, reverzibilne hidroelektrane za prostor Dalmacije i gorske Hrvatske bi uveliko omogućio, u periodu od 2030-2040, integraciju većih količina energije iz OIE. Štoviše, očekivanja će biti mnogo veća za objekte koji bi trebali pružiti višednevna skladišta (minimalno trodnevna) jer  baterije to neće moći same riješiti.\nImajući na umu da HEP i nekoliko privatnih developera imaju razvojne planove za reverzibilne hidroelektrane ukupnog kapaciteta preko 1.500 MW, prijedlog NECP-a treba sadržavati konkretne mjere i aktivnosti za daljnji razvoj i poticanje reverzibilnih hidroelektrana. \n\nUbrzano uvođenje obnovljivih izvora energije zahtijeva i sve veću dostupnost rješenja za fleksibilnost kako bi se osigurala njihova integracija u mrežu i kako bi se elektroenergetskom sustavu i mreži omogućilo da se prilagode promjenjivosti proizvodnje i potrošnje električne energije u različitim razdobljima. \nStoga, prijedlog NECP-a treba poticati razvoj usluga  fleksibilnosti daljnjim razvojem inovativnih rješenja za optimiranje postojeće mreže i nabavu usluga fleksibilnosti, posebno upravljanja potrošnjom ili skladištenja energije.\nIako su fleksibilni ugovori o priključenju u načelu korisni za određene korisnike mreže, Vlada Republike Hrvatske i HERA kroz aktivnosti ES-1 mjera moraju definirati koliko ih operatori sustava smiju koristiti tako što će korisnik imati:\n• izbor između tradicionalnog i fleksibilnog ugovora o priključenju;\n• pristup minimalnu količinu ugovorene snage;\n• izbor kada mu je potrebna maksimalna ugovorena snaga;\n• pravo na naknadu za pružanje fleksibilnosti te naknadu za pričuvu;\n• biti pravovremeno informiran kada će snaga biti smanjena (kroz dan unaprijed tržište);\n• imati mogućnost da se prebaci na tradicionalni ugovor o priključenju.\n\nDakle, potrebna su jasna rješenja i razrada regulative za izgradnju i korištenje više modela pohrane energije, što je ključno za stabilnost sustava."]
[172,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Udruženje obnovljivih izvora energije HGK, Radna skupina za energetsko zakonodavstvo iznosi sljedeće mišljenje.\n\nPlanirano je ulaganje u baterijske spremnike kapaciteta 25 MW na razini prijenosne mreže i 25 MW na razini distribucijske mreže do 2030. godine.\n\nMeđutim, kao i mnoge druge odredbe ova projekcija ne odražava realne potrebe tržišta, stvarno stanje infrastrukturnih projekata u razvoju niti trenutačne energetske izazove s obzirom da je u 2022. godini izdano 50MW energetskih odobrenja za baterijske sustave na prijenosnoj mreži. \n\nOvakvo ograničeno planiranje kapaciteta baterijskih spremnika nosi značajan rizik, jer može utjecati na kasnije alokacije financijskih sredstava ili na izdavanje energetskih odobrenja."]
[173,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Vezano uz Aktivnosti, preporuča se da snaga baterijskih spremnika bude cc 25-30% od ukupnog instaliranog OIE kapaciteta u nekoj zemlji, stoga predlažemo da se stavi barem 250 MW."]
[174,"GEO POWER ZAGOCHA D.O.O. ZA PROIZVODNJU ELEKTRIČNE ENERGIJE I ISTRAŽIVANJE MINERALNIH SIROVINA","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Predviđeni ciljevi ulaganja u baterijske spremnike energije (25 MW na prijenosnoj mreži i 25 MW na distribucijskoj mreži) do 2030. godine, definitivno su premali da bi osigurali fleksibilnost elektroenergetskog sustava u kojem se predviđa u scenariju prema dodatnim (WAM) mjerama (tablica 2-6. ) 4.650 MW instalirane snage intermitentnih izvora (vjetroelektrane i solarne elektrane) do 2030.godine. Predviđeni iznosi manji su od kapaciteta baterijskih spremnika koji su trenutno u izgradnji, a višestruko manji od kapaciteta projekata skladišta energije u razvoju. Kapaciteti skladišta energije trebaju biti definirani kao postotak instalirane snage u VE i SE (barem 10 %) kako bi omogućili skladištenje viškova te omogućili operatorima sustava dovoljno kapaciteta baterijskih spremnika za sigurno i ekonomično vođenje elektroenergetskog sustava"]
[175,"IRENA JAKIĆ","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Predlaže se dopuniti konkretnije podatke o planiranom cilju instaliranih kapaciteta kao i financijskim izvorima za spremnike energije, kako je to navedeno za pametna brojila i napredne mreže, te jačanje EE sustava na prijenosnog i distribucijskog razini, kako je u svom očitovanju na draft dokumenta tražila EK.\nProvjeriti da li se stvarno očekuje razvoj spremnika energije kod krajnjih kupaca“, ili treba pisati „razvoj spremnika energije kod proizvođača“.\nTakođer treba provjeriti navod. „Ulaganje u spremnike energije na razini distribucijske mreže toplinskih sustava“. Predlažemo da se navodi:  da su spremnici toplinske energije kod proizvođača toplinske energije."]
[176,"MATEJ CVITANOVIĆ","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Pod aktivnosti definitivno treba dodati pojašnjenje i pojednostavljenje procedura za izgradnju i puštanje u pogon BESS, s obzirom da su BESS novina u RH pa ih svi gledaju kao nekakvu problematiku, pogotovo kod ishođenja posebnih uvjeta i dozvola za gradnju. Također, navedeni iznosi MW su definitivno nedostatni u odnosu na potrebe HOPS-a i HEP-ODS-a za fleksibilnošću u sustavu kako bi se ublažili pogonski problemi s povećanom integracijom nestabilnih OIE (VE, SE). Metoda praćenja je definitivno promašena jer HERA ne može kroz 10g planove odobravati izgradnju privatnih BESS. HERA prema Zakonu izdaje dozvole za obavljanje energetske djelatnosti skladištenja energije."]
[177,"DARKO PODRAVEC","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-1 Izgradnja i korištenje spremnika energije","Pod ovim naslovom se reverzibilne hidroelektrane navode kao jedan od više verzija spremnika energije čiju je izgradnju i korištenje energije potrebno financirati radi postizanja zadanih ciljeva. Princip rada reverzibilne hidroelektrane je podizanje određene količine vodene mase s manje na višu visinu kako bi se višak električne energije u elektroenergetskom sustavu uskladištio u obliku gravitacijske potencijalne energije. Kada nastupe vremenski periodi s manjkom električne energije u elektroenergetskom sustavu vodena masa iz gornjeg jezera spušta se u niže jezero preko turbina hidroelektrane radi proizvodnje odgovarajuće količine električne energije. Zbog svega navedenog reverzibilne hidroelektrane moguće je svrstati u skupinu gravitacijskih spremnika energije.\n\nSkrećem pažnju da:\n- ovaj dokument pod naslovom „iii. Tablični prikaz ključnih ciljeva i politika“ navodi: „U planiranju i provedbi svih mjera primjena DNSH-načela 'Ne čini značajnu štetu' koje ima za cilj osigurati da projekti ne uzrokuju značajnu štetu šest ekoloških ciljeva definiranih u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (Tekst značajan za EGP) (SL L 198, 22. 6. 2020.) (u daljnjem tekstu: Uredba o održivom ulaganju) ima imperativ.“\n- Zakon o zaštiti okoliša (NN 80/13, NN 78/15, NN 12/18 i 118/18) prilikom zahvata u okolišu zahtjeva primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT) kako bi se minimizirale emisije u okoliš i postigle najviše razine zaštite okoliša, te da je u skladu s time ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša dužno pratiti najbolje raspoložive tehnike i tehnologije u nastajanju o čemu kroz referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama (RDNRT) potiče razvoj i primjenu tehnika u nastajanju.\n\nPotrebno je reći da reverzibilne hidroelektrane ne ispunjavaju uvjete ovog dokumenta o kojemu se vodi javna rasprava i Zakona o zaštiti okoliša, i to iz slijedećih razloga:\n- Dugoročnim potapanjem nenadoknadivo uništavaju riječne, močvarne, šumske i poljoprivredne ekosustave\n- Dugoročnim fragmentiranjem staništa pomoću brana otežavaju opstanak vodenih organizama od kojih mnogi već imaju status ugroženih vrsta\n- Zaustavljanjem vodenog toka unutar jezera zaustavljaju protok sedimenata nizvodnim korisnicima, a s akumuliranim materijalima organskog porijekla u uvjetima nedostatka kisika emitiraju ugljikove spojeve poput metana i dušikovih spojeva poput dušikovog oksida, koji kao staklenički plinovi sudjeluju u dugoročnom pogoršavaju klimatskih promjena\n- Osjetljivi su na klimatske promjene, jer ekstremni nedostatak oborina uzrokuje nedostatak osnovnog medija potrebnog za njihov rad, a ekstremni višak oborina ugrožava stabilnost brane i nizvodnog stanovništva\n- Zahtijevaju izgradnju novih dalekovoda čiji negativan utjecaj na okoliš nije moguće isključiti ( https://mzozt.gov.hr/UserDocsImages//UPRAVA%20ZA\n%20ZA%C5%A0TITU%20PRIRODE/Prethodna%20ocjena%202\n024/Prethodna%20ocjena%20za%20zahvate%202024//17\n052024_Rjesenje_RHE%20Blaca%20-%20prikljucak%20n\na%20prijenosnu%20mre%C5%BEu.pdf )\n- Predstavljaju tehnologiju prošlog stoljeća\n- Njihova izgradnja izazivaju nezadovoljstvo i otpor lokalnog stanovništva zbog gubitka zemljišta i druge imovine\n\nIz tih razloga skrećem pažnju da na raspolaganju postoji tehnologija gravitacijskih spremnika koja može kvalitetno zamijeniti reverzibilne hidroelektrane i zadovoljiti klimatološke, okolišne i ekološke kriterije. Princip rada gravitacijskih spremnika energije je sličan onome reverzibilnih elektrana s time da za njihov rad nije potrebna vodena masa. Unutar građevinske konstrukcije gravitacijskog spremnika elektromotori upravljani frekventnim regulatorima podižu betonske blokove ili kamene blokove ili spremnike s pijeskom, a koji po potrebi za električnom energijom iste terete u generatorskom načinu rada spuštaju. Gravitacijski spremnici energije ispunjavaju uvjete ovog dokumenta o kojemu se vodi rasprava i Zakona o zaštiti okoliša iz slijedećih razloga:\n- Ne ugrožavaju ekosustave i ugrožene vrste općenito, jer ih je moguće graditi u industrijskim zonama izvan Ekološke mreže\n- Zauzimanju značajno manje prostora od (reverzibilnih) hidroelektrana jer umjesto vode za rad koriste medije koji imaju barem 5 puta veću gustoću\n- Za izgradnju je potrebna ista ili manja količina materijala kao za reverzibilne hidroelektrane\n- U radu ne emitiraju stakleničke plinove\n- Rad im ne ugrožavaju meteorološke pojave, te nisu osjetljivi na klimatske promjene\n- Ne zahtijevaju izgradnju novih dalekovoda, jer je gravitacijske spremnike moguće graditi u blizini obnovljivih izvora energije (polja s fotonaponskim elektranama ili vjetrogeneratorima) čije viškove trebaju skladištiti, gradova s industrijskim središtima (kojima po potrebi trebaju isporučiti dodatne količine energije), te na suprotnim krajevima postojećih dalekovoda prijenosne mreže (čime im se značajno povećava iskoristivost i kupuje vrijeme za izgradnju novih dalekovoda radi povećanja njihovih kapaciteta između različitih regija)\n- Predstavljaju tehnologiju 21. stoljeća neovisne o rijetkim metalima i mineralima\n- Njihova izgradnja ne izaziva otpor lokalnog stanovništva jer je gubitak zemljišta i druge imovine relativno nizak\n\nZbog svega navedenog smatram da gravitacijski spremnici moraju biti navedeni kao jedan od ciljeva financijskih mjera, ako ne i zamijeniti reverzibilne hidroelektrane. Potrebno je financirati:\n- njihovo istraživanje radi uvrštavanja u referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama nadležnog ministarstva\n- njihovo projektiranja u nekoliko tipičnih veličina kako se bi kao tipskim objektima omogućilo brže provoćenje postupaka za izdavanje građevinskih dozvola\n- njihovu izgradnju što bliže strateškim i kritičnim točkama prijenosne i distribucijske mreže"]
[178,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-2 Unaprjeđenje sustava vođenja elektroenergetskog sustava ","Predlažemo preformulirati da glasi: „Sredstva potrebna za provedbu: \n• oko 335 milijuna EUR za unapređenje visokonaponske mreže (220 kV i 110 kV) radi jačanja kapaciteta na jugu Hrvatske, adekvatnijeg povezivanja juga i sjevera Hrvatske te šest velikih otoka s kopnom, \n• uz navedene financijske izdatke HOPS planira uložiti dodatnih 0,667 milijardi EUR do 2026. godine,\n• oko 223,8 milijuna EUR za modernizaciju distribucijskog sustava (oko 80 150 milijuna EUR za modernizaciju i razvoj napredne mreže uključujući i pametna brojila te razvoj „pametne mreže“, gotovo 47 milijuna EUR u modernizaciju mreže u Natura 2000 područjima te oko 27 milijuna EUR u podmorske kabele na distribucijskoj razini),“\n\nU izvore financiranja bi trebalo navesti i prihode od korisnika mreže te redovite prihode iz tarifnih stavki.\n\nU Učincima predlažemo izmijeniti u: „• do kraja 2024. planira se priključenje na mrežu 1.500 MW novih proizvodnih kapaciteta na OIE,\n• povećanje broja pametnih brojila za 40.000 do kraja 2024 te 100.000 do sredine 2026.,“"]
[179,"IRENA JAKIĆ","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-2 Unaprjeđenje sustava vođenja elektroenergetskog sustava ","Nužno provjeriti navod, odnosno regulatorno stajalište da: „oprema za skladištenje predstavlja u cijelosti integriranu mrežnu komponentu“.\nUmjesto „unapređenje“ pisati povećanje kapaciteta 220 kV i 110 kV."]
[180,"IRENA JAKIĆ","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-2 Unaprjeđenje sustava vođenja elektroenergetskog sustava ","Predlažemo u naslovu umjesto „unapređenje sustava vođenja elektroenergetskog sustava“ pisati „unapređenje vođenja elektroenergetskog sustava“, nepotrebno je dva puta pisati „sustava“."]
[181,"TERRA HUB","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-8 Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu","Mjera ES-8 Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu ima za cilj ublažiti pad proizvodnje nafte i plina i time utjecati na smanjenje ovisnosti o uvoznoj energiji. Planira se ulaganje od 3.3 milijarde eura (3225 milijuna). Mjera je potencijalno u konfliktu s preporukom IPCC-a da treba hitno zaustaviti proizvodnju energije iz fosilnih goriva i ne ulagati u novu fosilnu infrastrukturu. (\"Global use of coal, oil, and gas will have to be reduced by respectively 100, 60, and 70 percent by 2050. This also implies a reduction in fossil fuel-related infrastructure, notably in the construction of new ones. IPCC AR6)\nIstovremeno, mjera OIE-4 Korištenje OIE za proizvodnju električne energije koja ima isti cilj tj. efekt smanjiti ovisnost o uvozu - Planirano ulaganje je 1 milijarda eura tj. tri puta manje od ulaganja u istraživanje CH.\nPreusmjeravanje sredstava iz fosilnog sektora u zelene tehnologije bilo bi ključno za osiguranje održive energetske budućnosti Hrvatske. Sredstva za istraživanje fosilnih goriva (mjera ES-8) mogla bi biti bolje iskorištena za jačanje energetske učinkovitosti, razvoj infrastrukture za OIE, i skladištenje energije."]
[182,"DALIBOR MIKULIĆ","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-8 Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu","ES-8  Istraživanje potencijalnih ležišta ugljikovodika u Slavoniji, Dinaridima i Jadranu – Izdvojiti Jadransko more zbog moratorija na istraživanje i proizvodnju ugljikovodika iz 2016.  Sredstva prenamjeniti (Sredstva potrebna za provedbu: 3.225 milijuna EUR.)"]
[183,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","a.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.3 ,\nES-11 Uspostava gospodarstva temeljenog na vodiku","Iz prijedloga revidiranog NECP-a proizlazi da se izgradnja infrastrukture za vodik veže isključivo za infrastrukturu i transport fosilnog plina, a da se nigdje ne spominju aktivnosti izgradnje ciljanog plinovoda za transport vodika koji bi išao uz trasu neelektrificirane željeznice.  Pritom revidirani NECP koji daje projekcije i smjer energetskog razvoja posve zanemaruje ulogu vodika kao spremnika energije kao i važnu ulogu vodika u transportu. \n\n\nPrije svega, vodik iz OIE treba razvijati u dva smjera. \n\n\nPrvi smjer ide u pravcu skladištenja energije kroz elektrolizu vode i proizvodnju vodika i tako proizveden vodik može se koristiti u poljoprivredi za dekarbonizaciju poljoprivrede zajedno s biometanom. Takav vodik zajedno s proizvedenim CO2 iz bioplinskih postrojenja stvara biometanol, temeljem kojeg bi se mogle proizvesti dovoljne količine metanola za pogon poljoprivrednih strojeva. Da bi to ostvarili potrebno je ciljano poticati proizvodnju iz agrosunčanih elektrana snage cca 1500 MWp. Stoga, prijedlog ažuriranog NECP-a treba jasno predvidjeti mogućnost povećanja bioplinskih postrojenja s 59 MW na 200 MW kako bi mogli do 2040. u potpunosti dekarbonizirati onaj dio poljoprivrede koji počiva na fosilnim gorivima. \n\n\nIsto tako, daljnja ciljana proizvodnja vodika treba biti usmjerena za potrebe petrokemije Kutina za proizvodnju obnovljivog amonijaka, koji će služiti kao osnovna sirovina za proizvodnju anorganskih gnojiva (urea, NPK, itd.), a sve s ciljem da se do 2050. u potpunosti zamijeni prirodni plin zelenim vodikom u proizvodnji anorganskih gnojiva u Hrvatskoj. Kako bi navedeno postigli, potrebno je cca 2500 MWp solarnih elektrana i cca 1000 MW elektrolizatora za proizvodnju dostatne količine zelenog amonijaka.\n\n\nDrugi smjer razvoja vodika je u transportu (željeznički, cestovni, brodski promet).\n\n\nPrijedlog NECP-a treba biti usmjeren na elektrifikaciju željezničkog zelenog koridora na neelektrificiranim prugama kroz Liku i Dalmaciju do gradova Zadar, Šibenik i Split. Zbog navedenog, potrebno je ciljano poticati instalaciju hibridnih postrojenja solarne energije, vjetroenergije i zelenog vodika na prostoru Like i Dalmacije, kao i za potrebe pomorskog priobalnog prometa. \n\n\nPrema tome, potrebno je definirati kvotu za poticanje takvih hibridnih postrojenja za vjetar snage 2000 MW i 2000 MW solara zajedno s 1500 MW elektrolizatora. \nSve druge tehnologije proizvodnje vodika koje se smatraju zelene i obnovljive (npr. vodik iz otpada, vodik iz biometana) trebaju biti kvantificirane i stavljene u kvotu za proizvodnju vodika i/ili proizvodnju sintetičkog goriva, prije svega metanola. \n\n\nNadalje, u skladu s modelom poticanja proizvodnje zelenog vodika kojeg provodi Europska banka za vodik i primjera zemalja članica koje su isto primijenile (Njemačka, Austrija, Litva i Španjolska)  predlažemo u okviru mjere ES-11 Uspostava gospodarstva temeljenog na vodiku,  implementaciju sustava dražbi \" (eng. \"auctions-as-a-service\"), sustava koji bi omogućio korištenje sredstava iz nacionalnog proračuna i EU fondova za financiranje projekata proizvodnje zelenog vodika koji nisu osvojila sredstva kroz mehanizme dodjele EU subvencija. \n\n\nPrijedlog NECP-a treba sadržavati strukturirane poticaje za proizvođače zelenog vodika, fiksne iznose po kilogramu proizvedenog zelenog vodika na period od 10 godina, po EU modelu, a uz transparentni proces dražbi, koje bi u suradnji s Europskom bankom za vodik i EU programima financiranja provodila Agencija za ugljikovodike kao nacionalni koordinator za vodik.\n\n\nPrednosti koje bi time Hrvatska ostvarila su sljedeće: razvoj proizvodnje zelenog vodika i smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima, stvaranje novih radnih mjesta u sektoru obnovljivih izvora energije, smanjenje emisija CO2 i doprinos ostvarivanju klimatskih ciljeva."]
[184,"IRENA JAKIĆ","3.3Dimenzija: energetska sigurnost,\nb.Regionalna suradnja u ovom području","Kod regionalne suradnje na području energetske sigurnosti, samo je načelno navedeno zajedničko planiranje prekogranične konekcije električnih vodova, plinovoda i naftovoda. Detaljnije opisati."]
[185,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","3.4.1Elektroenergetska infrastruktura,\na.Politike i mjere za ostvarivanje ciljane razine međusobne povezanosti iz članka 4. točke (d)","Predlažemo da se u drugom odlomku umjesto NTC-a koristi općeniti izraz jer NTC kao metodologija postoji još samo u državama koje nisu članice EU. Bolje općenitije napisati poput: „mogućnosti prekozonske razmjene“\nIza riječi „u internoj mreži“ dodati „ili susjednim mrežama“. Predlažemo cijeli odjeljak detaljnije pojasniti."]
[186,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.",".Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.4.2, uključujući, ako je primjenjivo, posebne mjere za omogućavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa (PCI) i drugih ključnih infrastrukturnih projekata.,\nUET-1 Razvoj prijenosne elektroenergetske mreže","U odlomku \" Povezanost s prilagodbom klim.promjenama\".. dodati primjer: nevrijeme u ljeto 2023. ispalo iz pogona u dva dana oko 50-ak DV.\n\nU Napomenama: predlažemo brisati rečenicu jer je naknada uređena EU propisima.\n\nU zadnjoj rečenici predlažemo riječ „rasti“ zamijeniti sa „dosegnuti  značajne iznose“."]
[187,"IRENA JAKIĆ",".Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.4.2, uključujući, ako je primjenjivo, posebne mjere za omogućavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa (PCI) i drugih ključnih infrastrukturnih projekata.,\nUET-1 Razvoj prijenosne elektroenergetske mreže","Nelogično je da se za pomoćne usluge procjenjuje potreban ukupan iznos od samo 50 mil. € godišnje (približno to je sadašnja razina za pomoćne usluge), s obzirom da se planira višestruko povećanje priključne snage OIE (prioritetno SE i VE). Realnije procijeniti potrebe regulacije kao i iznos sredstava za uravnoteženje ili ne navoditi 50 mil. €\nKako i kolika se  planiraju sredstava za obeštećenje proizvođača radi zagušenja u prijenosnoj mreži?"]
[188,"MATEJ CVITANOVIĆ",".Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.4.2, uključujući, ako je primjenjivo, posebne mjere za omogućavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa (PCI) i drugih ključnih infrastrukturnih projekata.,\nUET-1 Razvoj prijenosne elektroenergetske mreže","Pod Izvori financiranja treba ''naknadu za prijenos električne energije'' ispraviti u ''naknada za korištenje prijenosne mreže''. Također, naknada za priključenje je jedan bitan izvor finaciranja, pogotovo kad se započme primjenjivati jedinična naknada po kW priključne snage."]
[189,"DALIBOR MIKULIĆ",".Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.4.2, uključujući, ako je primjenjivo, posebne mjere za omogućavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa (PCI) i drugih ključnih infrastrukturnih projekata.,\nUET-2 Razvoj plinskog transportnog sustava","UET-2  Razvoj plinskog transportnog sustava Cilj je smanjiti upotrebu fosilnih energenata"]
[190,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","3.4.3Integracija tržišta,\na.Politike i mjere koje se odnose na elemente iz točke 2.4.3.","Ažurirati rečenicu: „Očekuje se nastavak započetih aktivnosti od strane operatora prijenosnog sustava (HOPS) i burze električne energije (CROPEX) kroz projekte IBWT i EU XBID.“"]
[191,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","3.4.3Integracija tržišta,\nb.Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kao što su pametne mreže, agregacija, upravljanje potražnjom, skladištenje, distribuirana proizvodnja energije, mehanizmi za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge i cjenovni signali u stvarnom vremenu, uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja ","Pojasniti mehanizme za otpremu, ponovnu otpremu, dispečiranje i redispečiranje.\nZamijeniti riječ „uparivanje“ sa „povezivanje“"]
[192,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","b.Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kao što su pametne mreže, agregacija, upravljanje potražnjom, skladištenje, distribuirana proizvodnja energije, mehanizmi za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge i cjenovni signali u stvarnom vremenu, uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja ,\nUET-4 Analiza utjecaja pilot projekata odgovora na potražnju na distribucijsku mrežu","Izmijeniti „odgovor na potražnju“ sa: „Upravljanja potrošnjom“"]
[193,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","b.Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kao što su pametne mreže, agregacija, upravljanje potražnjom, skladištenje, distribuirana proizvodnja energije, mehanizmi za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge i cjenovni signali u stvarnom vremenu, uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja ,\nUET-5 Sufinanciranje provedbe projekata odgovora na potražnju","U Cilj i opis mjera: izmijeniti „odgovor na potražnju“ sa: „Upravljanja potrošnjom“."]
[194,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","c.Mjere za jamčenje nediskriminatornog sudjelovanja obnovljivih izvora energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima,\nUET-6 Razvoj nacionalnog tržišta uravnoteženja","Potrebno je ažuritati cijelo poglavlje, uključujući novu verziju Pravila nadmetanja."]
[195,"IRENA JAKIĆ","c.Mjere za jamčenje nediskriminatornog sudjelovanja obnovljivih izvora energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima,\nUET-6 Razvoj nacionalnog tržišta uravnoteženja","Predlažemo da se promijeni navođenje „očekuje se u 2024. godini“ dodatna liberalizacija i nadogradnje tržišta te integracije na EU tržišta kao i tržište energije uravnoteženja, „očekuje se iza 2025. godine“."]
[196,"IRENA JAKIĆ","e.Opis mjera za omogućavanje i razvijanje upravljanja potrošnjom, uključujući one koje se odnose na tarife za poticanje dinamičnog određivanja cijena ,\nUET-7 Razrada regulatornog okvira za aktivno sudjelovanje korisnika mreže na tržištu električne energije","Nužno je ubrzati proces ugovaranja pomoćnih usluga na distribucijskoj mreži te omogućiti pružanje nefrekvencijskih usluga (dozvoliti otočni pogon tamo gdje je moguće radi sigurnosti opskrbe, kao što je donedavno bilo moguće ostvariti otočni pogon u distribucijskoj mreži RH).  \nU Opisu mjera za omogućavanje i razvijanje upravljanja potrošnjom, uključujući one koje se odnose na tarife za poticanje dinamičnog određivanja cijena pod „UET-7 Razrada regulatornog okvira za aktivno sudjelovanje korisnika mreže na tržištu električne energije“ predlaže se konkretnije definiranje ciljeva i potrebnih sredstava za fleksibilnost i agregiranje sukladno preporukama EK vezanim uz unutarnje tržište električne energije koja je konstatirala da nedostaju jasno definirani ciljevi za fleksibilnost i agregiranje, odnosno odgovor na potražnju kao i za skladištenje energije uključujući rok i projicirana sredstva te je predložila definiranje istog."]
[197,"MATEJ CVITANOVIĆ","e.Opis mjera za omogućavanje i razvijanje upravljanja potrošnjom, uključujući one koje se odnose na tarife za poticanje dinamičnog određivanja cijena ,\nUET-7 Razrada regulatornog okvira za aktivno sudjelovanje korisnika mreže na tržištu električne energije","Da li se razmišlja išta o ažuriranju postojećeg tarifnog sustava za potrošnju? Kakva je korist od novih pametnih brojila za krajnje kupce kad se energija i dalje plaća po fiksnim tarifama?\nTarife su osnovna mjera upravljanja potrošnjom i dnevnim krivuljama potrošnje, ne treba trošiti vrijeme i novac na neke točkaste projekte, kad se ova osnovna reforma nije još napravila."]
[198,"IRENA JAKIĆ","4.1 Predviđeni razvoj glavnih egzogenih čimbenika koji utječu na energetski sustav i trendove u pogledu emisija stakleničkih plinova,\nb.Sektorske promjene za koje se očekuje da će utjecati na energetski sustav i emisije stakleničkih plinova","Provjeriti izvor informacije da se očekuje „povećanje učinkovitosti novih plinskih termoelektrana (TE). Očekuju se nove kogenaracije (blokovi u TE-TO).\nOptimizacija proizvodnje električne i toplinske energije na satnoj razini provodi se kod kratkoročnog planiranja, dok se za dugoročno planiranje primjenjuje optimiranje veličine izgradnje blokova."]
[199,"IRENA JAKIĆ","c.Globalni energetski trendovi, međunarodne cijene fosilnih goriva, cijena ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama,\nMeđunarodne cijene goriva","Molimo za pojašnjenje kako je cijena plina nepromijenjena od 2030. do 2045. godine dok cijena sirove nafte raste prosječno 10% svakih pet godina (2040., 2045., 2050)?"]
[200,"DALIBOR MIKULIĆ","4.1 Predviđeni razvoj glavnih egzogenih čimbenika koji utječu na energetski sustav i trendove u pogledu emisija stakleničkih plinova,\nd.Promjene u trošku tehnologije","U pogledu opcije malih modularnih reaktora (SMR – Small Modular Reactors), komercijalizacija ove opcije nije izgledna prije 2035. godine i troškovi su nepoznanica. postala je vrlo realna pa se cijene i tehnologije moraju uvrstiti u RH NECP."]
[201,"DALIBOR MIKULIĆ","4.1 Predviđeni razvoj glavnih egzogenih čimbenika koji utječu na energetski sustav i trendove u pogledu emisija stakleničkih plinova,\nd.Promjene u trošku tehnologije","Tablica 4 6. Pretpostavljena specifična ulaganja u elektrane z Zbog tržišnih okolnosti donje cijene treba revidirati te dopuniti a time i sveukupne troškove koji će biti prikazani u Tablici 5.5 i 5.6.\nTehnologija 2021. 2030. 2050.\n Specifično ulaganje (EUR2020/kW)\nCCGT 824 824 824\nCCGT + CCS 2556 2473 1814\nOCGT 412 412 412\nNuklearna elektrana 5441 4205 3710\nSolar PV (velike) 668 437 338\nSolar PV (zgrade) 923 627 495\nVjetroelektrane (kopno) 1311 1245 1195\nVjetroelektrane (more) 2506 1649 1237\nBiomasa i bioplin 3092 3009 2927\nGeotermalne elektrane 2350 2267 2102\nIzvor: IEA WEO 2022"]
[202,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","d.Promjene u trošku tehnologije,\nBaterije","potrebno ažurirati."]
[203,"MATEJ CVITANOVIĆ","d.Promjene u trošku tehnologije,\nBaterije","S obzirom na potrebu za fleksibilnosti sustava i realizirane primjere u drugim zemljama, najčešći su baterijski sustavi 0,5C tj. punjenje/pražnjenje spremnika kroz 2 sata, odnosno 1c (1 sat), a ne spomenuti 4h."]
[204,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","4.2.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Okvirne projekcije kretanja uz postojeće politike do 2030. (s izgledima za 2040.)","Udruženje energetike, Grupacija operatora mreža punionica za električna vozila vezano uz Tablicu 4-13 smatra kako je preveliki fokus za potrošnju OIE u prometu stavljen na biogoriva u odnosu na električnu energiju iz OIE."]
[205,"IRENA JAKIĆ","4.2.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Okvirne projekcije kretanja uz postojeće politike do 2030. (s izgledima za 2040.)","Neutemeljenost izgradnje, odnosno povećanje snage za dodatnih 1.000 MW u termoelektranama na plin (Tablica 4-14, cca 1800 MW u 2040 i 2050. godini). Konkurentnost? izvor informacije?"]
[206,"MATEJ CVITANOVIĆ","4.2.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Okvirne projekcije kretanja uz postojeće politike do 2030. (s izgledima za 2040.)","Prema podacima iz Tablice 4-14. za sunčane elektrane u 2030. godini izgleda da je RH već sada dostigla svoj cilj! Treba ažurirati brojke i uključiti sve naponske razine na kojima su priključene sunčane elektrane (VN, SN, NN)."]
[207,"DALIBOR MIKULIĆ","4.2.2Energija iz obnovljivih izvora,\nb.Okvirne projekcije kretanja uz postojeće politike do 2030. (s izgledima za 2040.)","Tablica 4 14. Očekivana snaga elektrana u scenariju s postojećim mjerama (WEM scenarij) – U kojoj mjeri se donja Tabliv+ca preklapa s tablicom 2.6!??"]
[208,"IRENA JAKIĆ","4.3Dimenzija: energetska učinkovitost,\nb.Trenutačni potencijal za primjenu visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja ","Predlažemo brisati navod: „Kompletno gašenje kogeneracije na prirodni plin“. s obzirom na potrebne velike količine toplinske energije za grad Zagreb uključujući ogrjevnu toplinu i tehnološku paru."]
[209,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","a.Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije, ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike,\nElektroenergetski sustav","U prvoj rečenici drugog odlomka riječ „raspoloživost“ zamijeniti sa riječi „pouzdanost“."]
[210,"IRENA JAKIĆ","a.Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije, ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike,\nElektroenergetski sustav","Kod definiranja odgovornih subjekata za osiguranje dostatnih količina energije treba dodati HEP-Proizvodnju jer je mandatorni pružatelj reg. usluga za energiju uravnoteženja i nefrekvencijskih usluga."]
[211,"DALIBOR MIKULIĆ","4.4 Dimenzija: energetska sigurnost,\nb.Projekcije kretanja uz postojeće politike i mjere barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030.)","Slika 4 15. Ukupna potrošnja energije i vlastita opskrbljenost - WEM scenarij\nPodaci s grafa – slike 4.-15. pokazuju uzlazni trend ali je zabrinjavajuće da naša vlastita oskrbljenost pada pa tako za 2022. iznosi 44,5% (podatak EIHP Energija u Hrvatskoj 2022.)"]
[212,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","4.5.1Elektroenergetska međupovezivost,\n1.Trenutačna razina međupovezanosti i glavni spojni vodovi ","U povezanosti sa sustavom Slovenije, dodati dio teksta da glasi: „• Slovenije (DV 2x400 kV Tumbri – Krško, DV 400kV Žerjavinec – Cirkovce, DV 400 kV Melina – Divača).“\n\nNadalje, nejasan smisao rečenice \"Većina interkonektivnih vodova je većinu vremena nisko opterećena\". Ovom rečenicom se generalizira stanje na interkonektivnim vodovima što ne mora nužno značiti da nije potrebna izgradnja, odnosno dogovor sa susjednim operatorima sustava za pojačanja interkonektivnih vodova. Npr. neki od dalekovoda ne zadovoljavaju kriterij 70% prekograničnih kapaciteta te je potrebno povećanje prijenosne moći na navedenima (npr. Pehlin-Divača, Mostar-Zakučac)."]
[213,"IRENA JAKIĆ","4.5.1Elektroenergetska međupovezivost,\n1.Trenutačna razina međupovezanosti i glavni spojni vodovi ","Nekadašnji DV 2 x 400 kV Žerjavinec – Heviz je već duže vrijeme pretvoren u DV 400 kV Žerjavinec – Cirkovce (SLO) te druga trojka je ostala DV 400 kV Žerjavinec – Heviz. Ispraviti za 400 kV dalekovode."]
[214,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE","4.5 Dimenzija: unutarnje energetsko tržište,\n4.5.2Infrastruktura za prijenos energije","Infrastruktura za prijenos energije\n\nU prijedlogu revidiranog NECP-a navodi se kako je revitalizacija zastarjele postojeće i dogradnje nove elektroenergetske mreže potrebna za prihvat veće razine OIE. Međutim, revitalizacija postojeće mreže nije potrebna samo zbog integracije OIE već je prvenstveno potrebna radi sigurnosti opskrbe do krajnjih potrošača (krajnjih kupaca i industrije) i da država ne bi uvozila energiju.\n\nNaime, zbog topologije elektroenergetske mreže i činjenice da Dalmacija ima samo jedan vod iz BiH preko Dalmacije do Rijeke (Mostar-Konjsko-Velebit-Melina) ne daje dovoljno sigurnosti opskrbe u Dalmaciji. Dalmacija je energetski loše povezana s ostatkom Hrvatske. Iz tog razloga nužna je izgradnja novog voda koji će osigurati opskrbu za područje Dalmacije i koji vod će povezivati Dalmaciju, Liku, Gorski Kotar, središnju Hrvatsku, kao što je povezana kontinentalna Hrvatska s Mađarskom, Slovenijom i Srbijom.\n\nImajući na umu da je Hrvatska interkonekcijski dobro povezana u kontinentalnom dijelu Hrvatske, zanemaruje se činjenica da Dalmacija nije dovoljno dobro interkonekcijski povezana za susjednom BiH. Iz tog razloga, prijedlog NECP-a treba biti usmjeren na pojačavanje vodova između Dalmacije i BiH, ali ne na uštrb domaće proizvodnje i hrvatskog teritorija budući da će u BiH zbog njihova ubrzanog razvoja novih OIE tražiti izlaz na interkonekcijskom vodu prema Hrvatskoj, a što će Hrvatska biti dužna evakuirati. Stoga, prijedlog NECP-a nužno treba planirati do 2040. direktan interkonekcijski vod do Italije podvodnim DC kablom velike prijenosne moći, a koji uopće nije planiran ni do 2050. u prijedlogu revidiranog NECP-a. Tim vodom bi Hrvatska mogla izvoziti energiju kada ima viškova ili uvoziti kada energije nedostaje. \n\nNadalje, prijedlog NECP-a predviđa formiranje barem dva do tri „zonska priključka“ iako zonski priključci nisu više predviđeni 10G Planom razvoja prijenosne mreže. Štoviše, nova Metodologija utvrđivanja naknade za priključenje na elektroenergetsku mrežu novih korisnika mreže i za povećanje priključne snage postojećih korisnika mreže (NN 84/2022) ni Pravila o priključenju na prijenosnu mrežu (2023.) nisu usklađeni, niti prepoznaju zonske trafostanice. OIEH podržava izgradnju zonskih trafostanica, ali one moraju biti u funkciji ne samo integracije OIE, prijenosa, skladištenja energije te proizvodnje vodika, budući da su iste ključne za sigurnost opskrbe u Dalmaciji.\n\nPrijedlog revidiranog NECP-a  uopće ne sadrži planove za off-shore (vjetar i sunce). Prema podacima Akcijskog plana za obnovljive izvore energije na moru, prve sveobuhvatne studije koja sagledava mogućnosti razvoja OIE na Jadranu, prostornom analizom brojnih ekoloških i drugih tehničkih parametara detektirana je mogućnost razvoja OIE u pet zona površine 1.260 četvornih kilometara, od čega je 204 km2 unutar teritorijalnog mora. Na toj površini izračunato je da bi se moglo postaviti OIE snage 25 GW. Ako se tom prostoru pridoda i onaj u kojem je ocijenjen srednji utjecaj na krajobraz moguća površina za OIE se povećava na dodatna 1.602 km2 (44 GW). \n\nDodatno, svi vodovi 400kV, 220 kV i 110 kV su zastarjeli i stari preko 40 godina i njih treba promatrati iz pozicije sigurnosti opskrbe i revitalizacije kroz isključivo nove tehnologije s novim vodičima čime će se povećati prijenosni kapaciteti. Takvi novi vodiči imaju dvostruku prijenosnu moć čime se osigurava prostor za puno veću integraciju OIE.\n\nU prijedlogu revidiranog NECP-a navodi se kako je „planirano vršno opterećenje na razini prijenosne mreže u iznosima od oko 2.900 MW u 2020. godini te oko 3.200 MW u 2030. godini“.\nNavedeni podatak ne odgovara stvarnom stanju budući da je HOPS na svojim stranicama 18. srpnja 2024. objavio „HOPS treći dan zaredom bilježi maksimalnu satnu potrošnju električne energije, te je novi rekord ostvaren jučer 17. srpnja 2024. godine i iznosio je 3.361 MW u 20. satu”.\nPritom, prijedlog revidiranog NECP-a daje osvrt na maksimalno opterećenje elektroenergetskog sustava samo za Istru dok su u potpunosti izostavljene druge regije."]
[215,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\na.Ključne osobine postojeće infrastrukture za prijenos električne energije i plina ","Potrebno je staviti noviju shemu u slici 4-17.\n\nispod te slike potrebnoi je preformulirati rečenicu o ulaznim parametrima tako da glasi: „Uz postojeće iznose osnovnih ulaznih parametara važnih za planiranje i pogon prijenosne mreže u iznosu od oko 3300 MW  vršnog opterećenja, 17 TWh godišnje potrošnje električne energije, uvoza energije na godišnjoj razini od oko 7 TWh, tranzita za potrebe trećih strana u iznosu do 7 TWh te priključka na prijenosnu mrežu elektrana ukupne snage od oko 4.600 MW, izrađenost prijenosne mreže bila je dovoljna za potrebe zadovoljenja sigurnosti opskrbe i instalirane proizvodne kapacitete (u prošlosti su se rijetko događali samo lokalni raspadi pojedinih dijelova sustava) te niskim godišnjim iznosima neisporučene električne energije iz prijenosne mreže (reda veličine do 1 GWh.“\n\nPotrebno je preoblikovati rečenisu o nedavnom uvođenju novog (tzv.flow-based umjesto dosadašnjeg NTC) mehanizma jer se dodjela raspoloživih prekograničnih prijenosnih kapaciteta vrši putem flow-based metodologije umjesto NTC pristupa na EU granicama, dok se na non EU granicama i dalje koristi NTC."]
[216,"IRENA JAKIĆ","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\na.Ključne osobine postojeće infrastrukture za prijenos električne energije i plina ","Umjesto „održavanje frekvencije na propisanoj razini“ treba pisati održavanje frekvencije i napona na propisanoj razini“."]
[217,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\nb.Projekcije u pogledu zahtjeva za širenjem mreže barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030.)","S obzirom da je u tijeku 2024. godina, ne može se planirati opterećenje u prošlosti, samo u budućnosti. Provjeriti navedene podatke vršnom opterećenju.\n\nAžurirati snagu iigradnje preko dodatnih 1.345 MW.\n\nPrije slike 4-20 predlažemo ažurirati cijelu rečenicu. Prema trenutnim projekcijama HOPS-a iznos od 1.13 milijardi eura nije dovoljan do 2030. Godine. Obzirom da je dokument iz 2024., a NECP od 2021.-2020. treba uvijek navesti za koje razdoblje se odnose navedena ulaganja kako ne bi bilo “zabune”.  Ovako kako je sada navedeno lako se unosi zabuna kod čitatelja jer je dokument iz 2024. a odnosi se na period 2021.-2030. godine.\n\nIza slike 4-20 obrisati DV 220 kV Senj-Melina jer je već završen.\n\nNejasan je smisao rečenice: „Kako je HOPS odgovoran za pouzdanost i raspoloživost sustava opskrbe električnom energijom te ispravnu koordinaciju sustava proizvodnje, prijenosa i distribucije uz odgovornost za vođenje elektroenergetskog sustava na način kojim se postiže sigurnost isporuke električne energije, u budućem će razdoblju trebati pratiti funkcioniranje elektroenergetskog sustava s povećanom razinom integracije varijabilnih izvora električne energije te pravovremeno obavijestiti nadležne institucije u slučaju bilo kakvog ugrožavanja sigurnosti isporuke električne energije, uključujući i prijedlog eventualne primjene dozvoljenih mehanizama za razvoj proizvodnih kapaciteta.“\n\nKod spominjanja 10G Plana, predlažemo navesti što postiže realizacijom planova - povećanje pouzdanosti, sigurnosti, raspoloživosti, dostatnosti (adekvatnosti) integracije OIE u cilju smanjenja CO2, povećati opseg tržišta u cilju smanjenja cijene el. en. za krajnjeg kupca."]
[218,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\nb.Projekcije u pogledu zahtjeva za širenjem mreže barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030.)","Potrebno je ažurirati sadržaj ovog poglavlja.\nBrisati iz teksta \"\"DV 400 kV Žerjavinec/Drava (RH) - Heviz 2 (Mađarska) budući da HOPS ne analizira izgradnju predmetnog  dalekovoda.\nU zadnjoj rečenici su ocjene isplativosti su napravljene (a ne samo pripremljene)."]
[219,"MATEJ CVITANOVIĆ","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\nb.Projekcije u pogledu zahtjeva za širenjem mreže barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030.)","Topologija mreže za 2031. godinu je nerealna s obzirom na trenutno stanje realizacije HOPS-a na Projektu Lika"]
[220,"MATEJ CVITANOVIĆ","4.5.2Infrastruktura za prijenos energije,\nb.Projekcije u pogledu zahtjeva za širenjem mreže barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030.)","Kod projekcija u pogledu zahtjeva za širenjem prijenosne mreže do 2040. godine uz navedenih dodatnih 460 MW u sunčanim elektranama priključenim na prijenosnu mrežu treba dodati i projekciju dodatnih MW snage svih sunčanih elektrana koje će biti priključene na distribucijsku mrežu, jer je iznos značajan za planiranje razvoja prijenosne mreže."]
[221,"HRVATSKI OPERATOR PRIJENOSNOG SUSTAVA D.D.","4.5.3Tržišta električne energije i plina, cijene energije,\n1.Trenutačno stanje na tržištima električne energije i plina, uključujući cijene energije ","U prvom odlomku poglavlja \"Električna energija\" predlažemo preformulirati dio o povezivanju RH s EU tržištem, tako da glasi: „Povezivanje Hrvatske s EU tržištem na dan unaprijed razini pokrenuto je preko preko IBWT (engl. Italian Borders Working Table) projekta, a realizirano putem CORE FB DA MC (engl. Core Flow Based Day Ahead Market Coupling) projekta, dok je na unutardnevnoj razini realizirano preko EU XBID (engl. Cross Border Intra Day) projekta.“\n\nNa kraju prvog odlomka, dodati tekst: „Od 19. lipnja 2018. godine hrvatsko dan-unaprijed tržište povezano je s MRC (Multi-Regional Coupling) dan-unaprijed tržištem, odnosno s jedinstvenim europskim dan-unaprijed tržištem preko hrvatsko-slovenske granice.“\n\nDrugi odlomak (koji počinje \"Od 19.6.2018....\") predlažemo brisati i umjesto toga napisati: „Od 19. lipnja 2018. godine hrvatsko dan-unaprijed tržište povezano je s MRC (Multi-Regional Coupling) dan-unaprijed tržištem, odnosno s jedinstvenim europskim dan-unaprijed tržištem preko hrvatsko-slovenske granice. 8. lipnja 2022. (za dan trgovanja 9. lipnja 2022.g.) godine u sklopu CORE projekta (Projekt Core Flow Based Day Ahead Market Coupling) došlo je do povezivanja tržišta dan unaprijed temeljenog na proračunu tokova snaga - Core FB DA MC na Hrvatskoj i Mađarskoj granici. U razvoju ovog projekta sudjelovalo je 16 operatora prijenosnih sustava (uključujući i HOPS) kao i 10 nominiranih operatora tržišta električne energije (NEMO-a). Nalozi s CROPEX DA tržišta se uparuju sa ostalim nalozima u Core regiji te zajedno s prekozonskim kapacitetima predstavljaju ulazne podatke za algoritam povezivanja tržišta dan unaprijed (SDAC). Dodatnu vrijednost cijelom projektu daje činjenica da je u topologiji Core FB CC i MC projekta uključena i hrvatsko-mađarska granica (za koju su do tada provođene eksplicitne dražbe kapaciteta) tako da je hrvatska zona trgovanja preko Slovenske i Mađarske povezana sa ostalim zonama trgovanja u SDAC regiji. Provedbom CORE projekta dnevni kapacitet za povezivanje tržišta na hrvatsko-slovenskoj i hrvatsko-mađarskoj granici izračunava se Flow-Based metodom umjesto do tada korištene NTC metode.\nProjekt unutardnevnog povezivanja tržišta SIDC (Single Intraday Coupling) počeo je 12. lipnja2018. godine. Hrvatska se pridružila SIDC-u u drugom valu, u studenom 2019. godine zajedno sa Mađarskom i Slovenijom. SIDC se zasniva na zajedničkom informatičkom sustavu s jednom zajedničkom knjigom naloga (engl. Shared Order Book  - SOB), modulom za upravljanje kapacitetom (engl. Capacity Management Module - CMM) i prijenosnim modulom (engl. Shipping Module - SM). Ono omogućava da se zahtjevi koje su unijeli tržišni sudionici bilo koje zone trgovanja mogu uparivati sa zahtjevima koje su na sličan način unijeli tržišni sudionici bilo koje druge zone trgovanja unutar projekta, sve dok je prekogranični kapacitet dostupan. Unutardnevno rješenje podržava eksplicitnu dodjelu na hrvatsko-slovenskoj i francusko-njemačkoj granici (prema zahtjevu nacionalnih regulatornih tijela) i implicitno kontinuirano trgovanje. U skladu je s EU ciljnim modelom integriranog unutardnevnog tržišta.\nUnutardnevno povezivanje tržišta cijele Europe ključna je sastavnica za upotpunjavanje europskog unutarnjeg tržišta energije. S povećanjem udjela nestalnih izvora energije u ukupnom europskom energetskom miksu, povezivanje unutardnevnih tržišta prekograničnim trgovanjem postaje sve važnije sredstvo za tržišne sudionike u pogledu zadržavanja njihovih tržišnih pozicija uravnoteženima. Svrha inicijative SIDC je povećati ukupnu učinkovitost unutardnevnog trgovanja.“\n\nPotrebno numerirati slike na kojima fali numeracija."]
[222,"IRENA JAKIĆ","4.5.3Tržišta električne energije i plina, cijene energije,\n1.Trenutačno stanje na tržištima električne energije i plina, uključujući cijene energije ","Opisane su prava i obveze EKO bilančne grupe. Predlaže se razmotriti opravdanost te alternativne načine podmirivanja troškova uravnoteženja članova EKO bilančne grupe iz sredstava za isplatu poticaja jer se time zapravo energetski subjekt dvostruko subvencionira po istoj osnovi (prvi put prilikom otkupa proizvedene električne energije po povlaštenoj cijeni, a potom i po osnovi troška uravnoteženja) što sukladno EU zakonodavstvu nije dozvoljeno, a ujedno ne potiče proizvođača da što točnije planira i prijavljuje svoje ugovorne rasporede. Drugim riječima ne može se paušalno obračunavati ovakva vrsta troška, već prema ostvarenju i sukladno Pravilima o uravnoteženju (HOPS, 12/2023)."]
[223,"MATEJ CVITANOVIĆ","4.5.3Tržišta električne energije i plina, cijene energije,\n1.Trenutačno stanje na tržištima električne energije i plina, uključujući cijene energije ","Sliku 4-22. bi trebalo dopuniti podacima za 2023. i 2024. godinu s obzirom na promjenjivost cijena na tržištu, te protek vremena od 2 godine od danih podataka."]
[224,"IRENA JAKIĆ","5.1Učinci planiranih politika i mjera opisanih u točki 3. o energetskom sustavu i emisijama stakleničkih plinova i uklanjanju stakleničkih plinova, uključujući usporedbu s projekcijama na temelju postojećih politika i mjera (kako su opisane u točki 4.).,\n1.Projekcije trendova u pogledu energetskog sustava te emisija stakleničkih plinova i njihova uklanjanja kao i, ako je relevantno, emisija onečišćivača zraka u skladu s Direktivom (EU) 2016/2284 u okviru planiranih politika i mjera, uključujući relevantne politike i mjere Unije, barem do deset godina nakon razdoblja obuhvaćenog planom (uključujući projekcije za posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog planom)","U očekivanim sektorskim promjenama do 2030. godine, predviđa se porast udjela u prodaji električnih vozila i plug in hibrida od 30%. U 2023. godini udio novoregistriranih električnih vozila i plug in hibrida u ukupnom broju vozila je iznosio manje od 3%. Nije jasno na čemu se temelji ova projekcija ogromnog porasta broja električnih vozila i plug in hibrida kad su izostale nove mjere za poticanje kupnje električnih vozila."]
[225,"TERRA HUB","5.OCJENA UČINAKA PLANIRANIH POLITIKA I MJERA,\n5.3Pregled potrebnih ulaganja","NECP 2024 daje procjenu potrebnih ulaganja za provedbu plana. Ukupna procijenjena ulaganja, uključujući i potrebne investicije u izgradnju novih zgrada (nZEB novogradnja) iznose oko 48 mlrd. EUR do 2030 godine; 67.82 mlrd. EUR za razdoblje 2031. – 2050. godine. Uz to još oko 4 mlrd. EUR za ne-energetske sektore do 2050. godine.\nDakle, ukupno oko 120 mlrd. EUR do 2050. godine.\nOvo ukazuje na značajno više procjene potrebnih ulaganja u odnosu na NECP 2023, gdje su one iznosile oko 50 mlrd. EUR, tj. oko 42% procjene NECP-a 2024. Uz razlike u ukupnoj sumi, vidljive su razlike i po kategorijama. Ovako velika razlika u procjeni nije metodološki objašnjena, pa se postavlja pitanje uzroka ili načina računanja potrebnih ulaganja u ova dva dokumenta. Potrebno je tražiti pojašnjenje izrađivača.\nTakođer, analiza potencijalnih izvora sredstava ukazala je na dostupnost oko 25% potrebnih sredstava iz različitih EU Fondova. To znači da je potrebno učinkovito upravljati javnim novcima te maksimalno pokrenuti tržišni kapital. Odnosno, ne davati subvencije u mjere više nego je potrebno."]
[226,"MATEJ CVITANOVIĆ","5.3Pregled potrebnih ulaganja,\na.Postojeći tokovi ulaganja i predviđanja budućih ulaganja u odnosu na planirane politike i mjere","U Tablici 5-5. za Spremnike energije je dan nerealno niski iznos s obzirom na očekivanu važnost BESS za flekibilnost u elektroenergetskom sustavu."]
[227,"DALIBOR MIKULIĆ","5.3Pregled potrebnih ulaganja,\na.Postojeći tokovi ulaganja i predviđanja budućih ulaganja u odnosu na planirane politike i mjere","Dopuniti Istraživanje ugljikovodika na kopnu 3.225  225  1.900 190\nSMR – Mali modularni nuklearni reaktori 3.000 3.000    Suma treba dopuniti (takodjer) Ukupno 48.163?? 67.682??"]