{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Nacrtu prijedloga kurikula nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo za kvalifikacije u strukovnom obrazovanju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ANA ŠUTALO BARIĆ","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani,\nPrijedlog kurikula Politike i gospodarstva za strukovne četverogodišnje škole smatram sadržajno dobrim. Pozdravljam odluku da se sadržaj Politike i gospodarstva ipak nađe u općeobrazovnom obaveznom dijelu nastave, te da se napustio prijedlog modula. Međutim, nekoliko je razloga zašto je i dalje ovaj prijedlog neprihvatljiv u potpunosti.\n1. Isti je predviđen za izvođenje 32 sata nastave u završim razredima te se uskladio sa gimnazijskim programom. Međutim, učenicima strukovnih škola nedostaje drugih općeobrazovnih predmeta koji bitno sadržajno nadopunjuju razumijevanje društvenih pojmova i procesa pa tako i onih političkih. Samim time je 32 sata iznimno malo za razumijevanje i kritičko propitivanje političkih odnosa u društvu i boljeg shvaćanja vlastite uloge i odgovornosti. \n2. Prijedlog ne uključuje učenike trogodišnjih strukovnih škola. I dalje nisu ujednačena opća znanja političke i ekonomske pismenosti za sve učenike srednjih škola u Hrvatskoj. Frizeri, kuhari, konobari i drugi su također građani i državljani ove zemlje i imaju politička i druga prava zajamčena Ustavom. Zašto oni neće imati i potrebnu edukaciju o istima? Vrijede li oni manje? Trebaju li oni biti upućeni u političke procese odlučivanja o njihovoj budućnosti? Pogreško je izostaviti ih i uskratit im pravo na političku i ekonomsku edukaciju u demokraciji.\n3. Ukoliko je predviđeno da učenici trogodišnjih škola uče ove sadržaje kroz modularnu nastavu, u ranijem savjetovanju sam iznijela sve kritike preloženog modula. Ne samo da je pogrešno da im ovaj sadržaj nije obavezan i u općeobrazovnom dijelu, nego je cijeli modul napisan nestručno.\n4. Svi učenici imaju pravo na jednako obrazovanje u jednakim uvjetima. Do sada su učenici strukovnih škola učili 64/70 sati godišnje ovaj sadržaj, te je praksa pokazala da je i to nedovoljno s obzirom na stavove i mišljenja s kojima ulaze na nastavu. Smanjivanje ili gašenje satnice ovog sadržaja dodatno će učiniti društvo apatičnim i politički nepismenim.\n5. EU nalaže povećanje satnice, stoga nije jasna tendencija našeg ministarstva za smanjivanjem iste.\nS poštovanjem,\nAna Šutalo Barić","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[2,"IRINA BASARA","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani, \n      predmet Politika i gospodarstvo bi trebali biti neizostavan dio kurikula ne samo u strukovnom, već i u gimnazijskom obrazovanju (kojeg je premalo). Učenicima su znanja o ekonomsko-poličkom okruženju neophodna. Zašto? Prvenstveno, kako bi po završetku obrazovanja kročili na tržište rada opremljeni znanjima potrebnim za sudjelovanje u svijetu ekonomije, ali i kako bi jedno sutra mogli postati politički aktivni (a što se u medijima potiče već dugi niz godina). U današnje vrijeme mladi ljudi nemaju osnovna znanja o političkom ustroju i funkcioniranju jedne zemlje. Ne znaju tko im je gradonačelnik, tko je Premijer, koja je uloga ministara ni što je lokalna samouprava. Da je spominjeno razlike između ljevice i desnice. Javno mnijenje također ne ide u korist vladajućima. \"Političar krade\" je znanje kojim većina učenika raspolaže, a na pitanje \"kako\"? nemaju odgovor jer ne razumiju osnovne pojmove, uloge i funkcije. Tome je tako jer su neupućeni, nemaju nikakve baze, a svoje mišljenje grade na osnovi onog što vide i čuju oko sebe. S ekonomskog, pak, aspekta, učenici su financijski nepismeni, dobar dio iskrivljenih sustava vrijednosti (zaradit ću influensanjem) i bez osjećaja za novac, težinu i napor kojim se zarađuje. Budući poduzetnici i radnici u sektoru bi, nadalje, trebali imati produbljene spoznaje o svojim pravima i obvezama u okvirima radnog prava, ali i vlastitom položaju u društvu 'zapadne ekonomije' u koju nas se svrstava. Kako bi se sve to realiziralo, potrebno je obnoviti, osvježiti i pojačati spomenuti predmet, a predavati bi ga trebali stručnjaci iz spomenutih područja usađujući u učenike ne samo teorijska, već i praktična znanja. Također, posjet Saboru, HNB-u, ali i drugim institucijama od državne važnosti bi trebalo uklopiti u sam predmet. Ukoliko želimo svoje gospodarstvo razvijati ukorak sa svim promjenama koje nam globalizacija donosi, valja raspravljati o dodjeljivanju važnije pozicije spomenutom predmetu, a ne njegovom ukidanju.\nSrdačno,\nDr.sc. Irina Basara.","Djelomično prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa. U okviru peporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda koncepta A., B. i C dodano je: Izvođenje projektnih, izvanučioničkih i istraživačkih oblika nastave može se\nprovoditi kroz posjete: Hrvatskom saboru, Vladi Republike Hrvatske, Uredu Predsjednika Republike Hrvatske, poduzetničkim inkubatorima, Obrtničkoj komori, Hrvatskoj gospodarskoj komori, Kući ljudskih prava, Kući Europe, Muzeju novca- “Moneterra”, Hrvatskoj narodnoj banci, raznim organizacijama civilnoga društva te gradskim skupštinama,, sjedištima županija i općinama."]
[3,"ŽELJKA TRAVAŠ","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani,\nnastavni predmet Politika i gospodarstvo treba ostati obavezan nastavni predmet za sve učenike strukovnih škola, dakle i u programima obrazovanja u svim trogodišnjim strukovnim školama.\nSamo cjelovito obrazovanje omogućuje razvoj učenika u svjesnu, samostalnu i odgovornu osobu koja će razumjeti i kritički promišljati o svojemu položaju i ulozi u suvremenom svijetu te aktivno djelovati u društvenome, kulturnom, ekonomskom i političkom razvoju zajednice u kojoj živi.\nO političkom i financijskom opismenjavanju mladih strukovnjaka ovisit će njihova budućnost i Ustavom Republike Hrvatske zajamčeno demokratsko ustrojstvo države te zaštita i razvitak slobodnog demokratskog života njenih građana.\nViše nego ikad učenicima su potrebni sadržaji i metode rada koje otvaraju uvid u stanje ljudskih prava, političke kulture, izbornih političkih procesa, vladavinu prava. Stjecanje kompetencija političke i ekonomske pismenosti potrebno je svim ljudima suvremenog društva. Dakle i učenicima trogodišnjih strukovnih škola. \nOzbiljnost namjere i političke volje države ogleda se ne samo u odgovoru na pitanje: za koga Politika i gospodarstvo već s kolikom satnicom. Jer, jedan sat nastave tjedno   nije dostatan za usvajanje odgojno-obrazovnih ishoda iz Kurikuluma.\nSrdačno,\nŽeljka Travaš, dipl. pol.","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[4,"DANIJELA STRMEČKI","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani, smatram da bi se trebao pronaći prostor u satnici i za učenike trogodišnjih programa za znanja iz Politike i gospodarstva. Kao profesorica tog predmeta mišljenja sam da i učenici trogodišnjih zanimanja također trebaju imati jednak pristup ishodima Politike i gospodarstva i da ne smiju ostati bez tog predmeta.","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[5,"KRISTINA GOMBOŠ","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Kako će učenici osvijestiti važnost sudjelovanja u građanskom društvu, ako su ključni predmeti koji tome služe (poput Politike i gospodarstva, Povijesti te Geografije) osakaćeni rezanjem satnice i sadržaja? Što će učenicima nadomjestiti taj segment obrazovanja? Na koji će način moći saznati o svojim pravima i obavezama u demokratskom društvu? Je li cilj upravo to da ne saznaju?","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[6,"TEREZA BUCONIĆ","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani, \n\nočitujemo se na dokument PRIJEDLOGA KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a (Dalje u tekstu: Kurikul), objavljenog na mrežnoj stranici Savjetovanja s javnošću o Nacrtu prijedloga kurikula nastavnog predmeta Politika i gospodarstvo za kvalifikacije u strukovnom obrazovanju, s mrežnom poveznicom https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/MainScreen?ent\nityId=29114 kojoj je pristupljeno na dan 05. prosinca 2024. godine.\n\nVeć smo se pojedinačno ili u svojstvu odgojno-obrazovnih i drugih inicijativa i udruga očitovali na prijašnjim javnim savjetovanjima o prethodnim prijedlozima izmjena kurikula nastavnog predmeta Politike i gospodarstva te ukazivali na probleme koje bi reforma školstva polučila ako bi se provela nedovoljno kritičkim pristupom. U prvome redu, ujednačavanje s odgojno-obrazovnim kriterijima europskih školskih standarada ne znači isključivo razrađivanje dokumenta kurikula, već i njegova provedba u praksi. Istraživanja ovog odgojno-obrazovnog područja pokazuju u ovome trenu, a i unatrag značajnog proteklog vremena, nedovoljnu političku pismenost mladih u Republici Hrvatskoj. Kako je vrlo studiozno i promišljeno pristupano usustavljivanju ciljeva i ishoda nastavnog predmeta Politike i gospodarstva dokumentom Kurikula, nejasno je kako bi ikoji stručnjak odgojno-obrazovnog područja, bilo na razini znanstvenog pristupa ili onog prakse, ne uvidio sljedeću problematiku.\n\nDakle, ako se uzme u obzir činjenica da se ostvarivanju predloženih odgojno-obrazovnih ciljeva, zadataka i ishoda nastavnog predmeta Politike i gospodarstva pristupa, s metodološke pozicije, u skladu sa suvremenim pedagoškim i didaktičkim teorijama, jasna su dva smjera problema. Prvi je poštovati zahtjeve za pedagoškim pluralizmom, a drugi je kronični manjak nastavnog vremena (satnice) da bi se isti, prethodno navedeni, ciljevi, zadaci i ishodi, ostvarili. Kao praktičari, znanstvenici i metodičari ukazujemo na važnost izvođenja projektnih, izvanučioničkih i istraživačkih oblika nastave u smjeru konstruktivističke paradigme, ali isto tako i na istraživanja i praksu koja pokazuju (u tradicionalnim školama, kao i u onim alternativnim) neophodnost ostvarivanja dijela nastavnog procesa tradicionalnim predavačkim pristupom. \n\nNejasan je paradoks nastojanja usklađivanja hrvatskih standarda s europskim odgojno-obrazovnim standardima, a istovremeno ne poštivanje obrazloženih suvremenih didaktičkih nastojanja i ignoriranje rezultata istraživanja ove domene (i preporuka za znanost i praksu na koje ukazuju). Dakle, navedeno se odnosi na činjenicu da bi se predmet Politike i gospodarstva predavao samo u četvrtim, a ne više trećim razredima strukovnih škola ili se uopće ne bi izvodio u srednjim strukovnim školama u kojima obrazovanje traje manje od četiri godine.\n\nTako se iz navedenog zaključuje kako bi se nastavni predmet ukinuo u trogodišnjim srednjim strukovnim školama, a u onim srednjim strukovnim školama gdje bi se izvodio, godišnja propisana satnica bi se prepolovila u odnosu na postojeću i ostala na minimumu od 32 sata godišnje. Može li se ovom satnicom ostvariti široki spektar odgojno-obrazovnih ciljeva i ishoda predloženog Kurikula? Što je s istim odgojno-obrazovnim ciljevima i ishodima (paralelno i nastavnom odgovornošću) kod učenika kojima bi se nastavni predmet Politike i gospodarstva ukinuo?\n\nKao stručnjaci iz područja političkog obrazovanja smatramo da je educiranje sadržajima ovog nastavnog predmeta ponajviše potrebno upravo učenicima trogodišnjih strukovnih škola, koji uz praksu imaju tek osnovne općeobrazovne predmete: Hrvatski jezik, Matematiku i Engleski jezik. Učenici trenutno važećim kurikulima dvaput tjedno stječu temeljno znanje o svijetu oko sebe, političkom uređenju, civilnom društvu te osnovama ekonomije i poduzetništva, a koje će im itekako biti potrebno u budućnosti. Ukidanjem ili smanjenjem satnice ovog predmeta učenici srednjih strukovnih škola ostaju bez ijednog predmeta koji ih može podučiti političkoj socijalizaciji, uvažavanju različitosti i ekonomskom razmišljanju.\n \nNe pristupi li  se razmatranju posljedica implementiranja Kurikula na ozbiljniji način, problemi će se stvoriti i prilikom polaganja Državne mature, gdje trenutno nastavni predmet Politike i gospodarstva slovi kao jedan od rado odabranih od strane učenika. Nadalje, što je s ravnopravnošću predispozicija učenika za koje smo/ste odgovorni, a odnosi se na intenciju školovanja nakon srednjih strukovnih škola u visokom obrazovanju? Nastojimo stvoriti 'Zemlju znanja' u kojoj obrazujemo kvalitetne nastavničke kadrove kojima nećemo moći, po završetku studija, ponuditi radno mjesto u struci jer ono više neće biti potrebno. I slijedom toga, što je s odgovornošću prema nastavnicima koji bi, prihvaćanjem ovakvog školskog modela, izgubili parcijalno ili u potpunosti trenutne pozicije nastavničkog zaposlenja?\n\nMolimo da ponovno razmotrite uređenje kurikula nastavnog predmeta Politike i gospodarstva, savjetujući, prema prethodnom elaboratu, longitudinalnije i studioznije pristupanje reformiranju ovog odgojno-obrazovnog područja, a što bi za logičnu pretpostavku ukazivalo i na potrebu za povećanjem nastavne satnice u odnosu na postojeću od 70 nastavnih sati godišnje. \n\nOvime zaključujemo da se strogo protivimo odluci smanjenja satnice nastavnog predmeta Politike i gospodarstva u četverogodišnjim srednjim strukovnim školama i ukidanjem istog nastavnog predmeta u trogodišnjim srednjim strukovnim školama te predlažemo daljnje uređenje kurikula uz prethodne stručne rasprave i savjetovanja.\n\nSrdačno,\nčlanovi Obrazovne sekcije Hrvatskog politološkog društva\ndr.sc. Lidija Eret\ndr.sc. Nikola Baketa\nTereza Buconić, mag.pol.; mag.polit.soc, nastavnica Politike i gospodarstva u srednjoj strukovnoj školi\nIvana Plazonić, prof.","Djelomično prihvaćen","U okviru peporuka za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda koncepta A., B. i C dodano je: Izvođenje projektnih, izvanučioničkih i istraživačkih oblika nastave može se\nprovoditi kroz posjete: Hrvatskom saboru, Vladi Republike Hrvatske, Uredu Predsjednika Republike Hrvatske, poduzetničkim inkubatorima, Obrtničkoj komori, Hrvatskoj gospodarskoj komori, Kući ljudskih prava, Kući Europe, Muzeju novca- “Moneterra”, Hrvatskoj narodnoj banci, raznim organizacijama civilnoga društva te gradskim skupštinama, sjedištima županija i općinama."]
[7,"\"GONG\"","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani_e, apeliramo na obrazovne institucije da pronađu prostor u satnici i učenicima trogodišnjih programa omoguće jedan pristup znanju iz Politike i gospodarstva. Trogodišnje škole pohađa oko 20 % učenika i učenica, oni ne smiju u potpunosti ostati bez tog predmeta.","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[8,"\"GONG\"","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a","Poštovani_e, pohvaljujemo izmijenjeni kurikul kojim Politika i gospodarstvo ostaje nastavni predmet u četverogodišnjim strukovnim školama. Sretni smo što su obrazovne institucije uzele u obzir prijedloge odgojno-obrazovnih djelatnika i djelatnica i udruga i odustale od prvobitne ideje o ukidanju PiG-a kao obveznog predmeta i uvođenja PiG-a kao modula u strukovnim školama. Politika i gospodarstvo je važan sadržaj za sve mlade i rijetki prostor u strukovnim školama gdje učenici i učenice mogu učiti o društvu i demokraciji u kojem žive i rade.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]
[9,"VALENTINA ZDELAR","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a,\nA. Svrha i opis predmeta","Profesori o politici ne mogu reći ono što u suštini predstavlja, pa bolje da ne govore ništa, a o gospodarstvu i tako mogu znati tek puke teorije koje ne funkcioniraju u praksi.\nOvdje je jedan od novijih primjera iz komentara dr.sc. Vlade Brkanića \"Stotine prijedloga i amandmana na zakonske promjene u pravilu budu odbijeni – ne prihvaćaju se. ... Državni proračun za 2025. godinu sadržava povećanje rashoda ministarstava za nevjerojatne svote, od 7 % do 39 % u odnosu na 2024. godinu. Posebno je uočljiv rast od 81 % za zaštitu okoliša, turizam i sport te demografiju za 202 %. Proračunski deficit od 4 milijarde eura (planirani prihodi 33, a rashodi 37) treba se pokriti zaduženjem države. Građanima se omogućuje financiranje tog zaduženja upisom trezorskih zapisa uz kamatu koja je manja od inflacije. Sve je to „umotano u priču“ kako se to radi za dobrobit građana, a nitko ne postavlja pitanje zašto su toliki proračunski rashodi i jesu li oni kao takvi zaista potrebni. Bitna osoba koja je radila na kreiranju rashoda Državnog proračuna imala je događaj obiteljske naravi na koji očekujete dolazak prijatelja i znanaca. Međutim, došlo je, po slobodnoj procjeni, više od tisuću ljudi, autobusima iz županija i gradova. To je sve bilo bez nekoga posebnog razloga, ali kao znak zahvalnosti u zadovoljavanju njihovih proračunskih potreba.\"","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]
[10,"ELEONORA RUPIĆ","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a,\nA. Svrha i opis predmeta","Nipošto se ne slažem s ukidanjem predmeta Politika i gospodarstvo u trogodišnjim zanimanjima. Upravo njima, budućim obrtnicima itekako je potrebna financijska pismenost, poduzetničke vještine i razumijevanje sustava tržišnog gospodarstva.","Nije prihvaćen","Nakon javne rasprave nastavni predmet Politika i gospodarstvo uvršten je na razini 4.2. kao obvezan općeobrazovni predmet u 4. razredu po 1 sat tjedno.\nŠto se tiče razine 4.1., Nacionalnim kurikulumom za strukovno obrazovanje zadan je okvir i propisan postotak općeobrazovnog dijela strukovnih kurikula na razini 4.1., stoga nema mogućnosti za uvođenje još jednog nastavnog predmeta, a da se time značajno ne poveća opterećenje učenika. \nZa sve predmete koji se ne nalaze u općeobrazovnom dijelu izrađeni su izborni moduli koji temeljem kurikula ustanove mogu postati izborni ili fakultativni moduli te se na taj način učenicima može osigurati stjecanje građanskih kompetencija. Također i kroz međupredmetnu temu Građanski odgoj moguće je povezati sadržaje politike i gospodarstva s drugim predmetima te omogućiti učenicima razvoj kompetencija kao što su kritičko mišljenje, odgovorno sudjelovanje u zajednici i razumijevanje demokratskih procesa."]
[11,"\"GONG\"","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a,\nD. Odgojno-obrazovni ishodi ","Poštovani_e, ako jedan CSVET bod obuhvaća od 15 do 25 radnih sati u trajanju od 60 minuta, a za predmet PiG je po ovom prijedlogu predviđeno da nosi dva CSVET boda, tko će odlučivati koliko će ukupno sati nastave biti provedeno s obzirom na to da broj može varirati od 30 do 50 sati u trajanju od 60 minuta? I hoće li taj ukupni broj odstupati od dosadašnjih 2 školska sata tjedno u 4. razredu? Molimo pojašnjenje.","Primljeno na znanje","Odluku o točnom broju sati nastave unutar raspona donosit će sama škola kurikulom ustanove, u skladu sa specifičnostima strukovnog kurikula, organizacijom školske godine, odnosno procesa učenja i poučavanja te samim ishodima učenja koji se moraju ostvariti bez obzira na točan broj sati, čime se osigurava jednaka razina kompetencija za sve učenike. Fleksibilnost u planiranju omogućuje školama prilagodbu potrebama svojih učenika, a izbor modaliteta izvođenja nastave (npr. intenzivniji blok satovi, projekti) može dodatno osigurati kvalitetnu realizaciju svih ishoda učenja predmeta Politika i Gospodarstvo."]
[12,"\"GONG\"","PRIJEDLOG KURIKULA NASTAVNOG PREDMETA POLITIKA I GOSPODARSTVO ZA KVALIFIKACIJE U STRUKOVNOM OBRAZOVANJU NA RAZINI 4.2. HKO-a,\nF. Učenje i poučavanje nastavnog predmeta","Poštovani_e, pohvaljujemo prijedlog koji će omogućiti učenicima suradnju s različitim dionicima lokalne i šire zajednice, kao i iniciranje različitih projekata za iskustveno učenje i individualizirani pristup poučavanja. \nKao osnovni materijal za ovaj predmet predviđen je udžbenik iz PiG-a za strukovne škole koji je, iako postoje dopunjena izdanja, napisan 2014. godine.  S obzirom na promjene u području politike i gospodarstva u posljednjih deset godina, ali i promjene u načinu učenja i informiranja nastale razvojem tehnologije, apeliramo na obrazovne institucije da razmotre mogućnost unapređenja udžbenika ili izrade novog.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na sudjelovanju."]