{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu odluke o osnovici za izračun iznosa zajamčene minimalne naknade za 2025."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","ODLUKA O OSNOVICI ZA IZRAČUN IZNOSA ZAJAMČENE MINIMALNE NAKNADE ZA 2025. GODINU","Prije svega primjećujemo kako je za postupak savjetovanja predviđeno svega devet dana, iako Zakon o pravu na pristup informacijama ( NN br. 25/13 ,85/15, 69/22) predviđa u pravilu rok od trideset dana. Skraćivanje roka nije posebno obrazloženo, no mišljenja smo kako devet dana nije dovoljno da bi se u postupak savjetovanja uključili građani na koje se ovaj Prijedlog odluke odnosi i stručnjaci koji se bave temom siromaštva i/ili socijalnim pravima. \n\nZakon o socijalnoj skrbi (NN br. 18/22, 46/22,119/22, 71/23, 156/23, dalje u tekstu: Zakon) u čl. 22. određuje da osnovicu na temelju koje se izračunava iznos zajamčene minimalne naknade (dalje u tekstu: ZMN) odlukom određuje Vlada Republike Hrvatske jednom godišnje. No, parametri i kriteriji za određivanje osnovice nisu nigdje jasno postavljeni stoga smo mišljenja da bi isto trebalo biti navedeno u obrazloženju Prijedloga odluke, što nije. \n\nPučka pravobraniteljica kontinuirano zaprima pritužbe građana koje se velikim dijelom odnose na preniske iznose ZMN-a zbog čega ne mogu podmiriti najosnovnije životne potrebe niti si osigurati dostojanstven život. U izvješćima Hrvatskom saboru pučka pravobraniteljica već nekoliko godina predlaže Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, da poveća osnovicu za izračun ZMN-a, kako bi isti ispunio svoju svrhu prema Zakonu, odnosno omogućio podmirenje osnovnih životnih potreba i na taj način omogućio dostojanstven život.\n\nKoristimo priliku podsjetiti da smo kao argument u prilog povećanju iznosa ZMN-a te prijedlog za njegovo određivanje nadležnom Ministarstvu dostavili i Stručno mišljenje  Studijskog centra socijalnog rada Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu iz kojeg proizlazi da bi ZMN, budući da služi za podmirenje osnovnih životnih potreba, trebao biti određen u odnosu na neku od apsolutnih linija siromaštva. U dostavljenom mišljenu detaljno je obrazloženo kako trenutni iznos od 150,00 eura nije dostatan ni za troškove prehrane, a trebao bi pokrivati još i druge osnovne potrebe definirane zakonom, npr. odjeću. Međutim nije poznato koji kriteriji su korišteni kod određivanja povećanja iz Prijedloga odluke budući da, kao što je već spomenuto, Prijedlog odluke nije obrazložen. S obzirom da je riječ o povećanju osnovice od svega 10,00 eura jasno je kako pri određivanju ovog iznosa nije u obzir uzeto Stručno mišljenje niti kriterij usklađivanja iznosa ove naknade s nekima od pokazatelja siromaštva te se osim toga stječe dojam kako je povećanje određeno bez uzimanja u obzir stvarnih potreba i troškova života i da se određuje mehaničkim zaokruživanjem. Povećanje iznosa ZMN-a od samo 10 eura nije dovoljno jer s ovim iznosom i dalje nije moguće podmiriti osnovne životne potrebe.\n\nIstičemo i kako se, kao središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije, sukladno ovlastima propisanim Zakonom o suzbijanju diskriminacije (NN 85/08, 112/12, dalje: ZSD) niz godina bavimo poteškoćama siromašnih građana kroz prizmu diskriminacije temeljem imovnog stanja, osnove koju ZSD izričito propisuje. Nepovoljno imovno stanje, odnosno šire gledano, socioekonomski položaj marginaliziranih skupina građana onemogućuje ih u normalnom sudjelovanju u različitim sferama društvenog života te ih izlaže riziku od sustavne i strukturne diskriminacije. \n\nPosljedično, predlažemo povećanje osnovice za izračun ZMN-a u iznosu koji će biti utemeljen na empirijskim pokazateljima siromaštva, a kako bi građanima omogućio dostojanstven život.","Primljeno na znanje","napominjemo da je postupak skraćenog savjetovanja obrazložen.\n\nOsnovica za izračun iznosa zajamčene minimalne će se postupno povećavati do 200 eur u mandatu ove Vlade Republike Hrvatske"]
[2,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","ODLUKA O OSNOVICI ZA IZRAČUN IZNOSA ZAJAMČENE MINIMALNE NAKNADE ZA 2025. GODINU,\nI.","Nejasno je na temelju kojih parametara Vlada Republike Hrvatske definira iznos zajamčene minimalne naknade. \n \n                  Prema Preporuci Vijeća Europske unije od 30. siječnja 2023. godine o primjerenom minimalnom dohotku kojim se osigurava aktivno uključivanje (2023/C 41/01), „[p]ri utvrđivanju i prilagođavanju razine minimalnog dohotka države članice trebale bi u obzir uzeti razinu inflacije (posebno hrane i energije), povećanje troškova života i kretanja plaća“ (paragraf 21), pa tako i u preporuci 4 stoji: „Kako bi se osigurala primjerena potpora dohotku, državama članicama preporučuje se da razinu minimalnog dohotka utvrde na temelju transparentne i pouzdane metodologije definirane u skladu s nacionalnim pravom i uz uključivanje relevantnih dionika“. Jasno je da je to u ovom slučaju propušteno učiniti. \nOvaj iznos osnovice zajamčene minimalne naknade nije adekvatan. Važno je istaknuti kako je rast naknade od 10 eura na godišnjoj razini nedovoljan, posebice uzevši u obzir da je u 2024. ona narasla za 17,28 eura, a godinama je prije toga stagnirala. Valja podsjetiti kako je inflacija u 2022. godini iznosila više od 10%, u 2023. više od 8%. Podsjećamo i da je prag rizika od siromaštva u 2023. iznosio 5.924 eura godišnje za jednočlano kućanstvo, a za pretpostaviti je, s obzirom na inflaciju, da je on za 2024. godinu još i veći. Za samca korisnika zajamčene minimalne naknade to znači da bi (prema predloženom iznosu zajamčene minimalne naknade za 2025.) godišnje primio 1.920 eura, odnosno niti trećinu sredstava koja čine granicu ispod koje je osoba živjela u siromaštvu dvije godine ranije. Uviđa to i Europska komisija koja u izvještaju o Hrvatskoj u Proljetnom paketu Europskog semestra ističe kako “Utjecaj socijalnih transfera (isključujući mirovine) na smanjenje siromaštva uvelike se smanjuje od 2020. i iznosio je 20,9% u 2023., među najnižima u EU (2022. prosjek EU-a bio je 35% u usporedbi s 20,4% u Hrvatskoj) zbog niske pokrivenost i neadekvatne naknade.” Predloženi je iznos i dalje neadekvatan.\nPredlažemo da se izradi detaljna metodologija izračuna adekvatnog iznosa osnovice zajamčene minimalne naknade.","Primljeno na znanje","Osnovica za izračun iznosa zajamčene minimalne će se postupno povećavati do 200 eur u mandatu ove Vlade Republike Hrvatske"]