{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":32,"n_cols":6,"rows_kept":32,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Prijedlogu Naputka o izgledu i sadržaju psihološkog testiranja vozača"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA","Člankom 235. Zakona o sigurnosti prometa na cestama dana je ovlast ministru zdravstva, da u suglasnosti s ministrom nadležnim za unutarnje poslove: 1) propiše uvjete za obavljanje zdravstvenih pregleda, vrstu i opseg pregleda, način vođenja evidencije i medicinske dokumentacije, izdavanje uvjerenja i izvještavanja o zdravstvenoj sposobnosti vozača i kandidata za vozače te 2) odredi zdravstvenu ustanovu ili tijelo koje će obavljati analizu krvi ili krvi i urina radi utvrđivanja alkoholiziranosti vozača i drugih sudionika u prometu, propiše uvjete koje ta ustanova ili tijelo mora ispunjavati, način i postupak uzimanja krvi i urina te utvrdi naknadu za obavljanje tih poslova.\n\nStoga je, u skladu s navedenim, donesen Pravilnik o zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače (NN 51/24). Navedenim Pravilnikom je člankom 8. propisano da Hrvatska psihološka komora propisuje izgled i sadržaj psihologijskog testiranja, kojim se dokazuje da vozač ili kandidat za vozača posjeduje propisane kognitivne sposobnosti, osobine ličnosti i ostale potrebne psihičke sposobnosti za sigurno upravljanje vozilom. Rok za propisivanje izgleda i sadržaja tog testiranja je 30 dana od dana stupanja na snagu samog Pravilnika.\n\nU skladu sa navedenim, HPK je trebala odrediti izgled i sadržaj psihološkog testiranja vozača i kandidata za vozače. Posljedično, Naputak, kao najniži u hijerarhiji, u svojim odredbama treba biti usklađen sa Zakonom o sigurnosti prometa na cestama i  Pravilnikom o zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače.\n\nStoga koristimo priliku ukazati kako Ocjena sposobnosti iz članka 10. Naputka navodi kako se vozač i kandidat za vozača prve i druge skupine može ocijeniti: 1. sposobnim (navesti kategoriju); 2. sposobnim uz vremensko ograničenje (navesti kategoriju i rok ponovnog pregleda psihičkog zdravstvenog stanja); 3. sposobnim uz ograničenje vožnje (navesti kategoriju i vrstu ograničenja); 4. sposoban uz vremensko ograničenje i ograničenje vožnje (navesti kategoriju rok ponovnog pregleda psihičkog zdravstvenog stanja i vrstu ograničenja); 5. privremeno nesposoban (navesti kategoriju i trajanje nesposobnosti) i 6. trajno nesposoban (navesti kategoriju). \n\nIstovremeno, Pravilnik o zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače u članku 13. (za vozače prve skupine) i članku 21. (za vozače druge skupine vozača) navodi kako u Uvjerenju koje kandidat za vozača mora priložiti u postupku izdavanja vozačke dozvole, a vozač nakon redovnog ili izvanrednog nadzornog zdravstvenog pregleda, može biti navedena jedna od sljedećih ocjena: 1. sposoban – (navesti kategoriju); 2. sposoban uz uporabu određenih pomagala ili adaptaciju vozila – (navesti kategoriju i vrstu pomagala/adaptacije); 3. sposoban uz vremensko ograničenje – (navesti kategoriju i rok ponovnog zdravstvenog pregleda); 4. sposoban uz uporabu određenih pomagala – (navesti kategoriju i vrstu pomagala) i uz vremensko ograničenje – (navesti kategoriju i rok ponovnog zdravstvenog pregleda); 5. privremeno nesposoban – (navesti kategoriju i trajanje privremene nesposobnosti) i 6. trajno nesposoban – (navesti kategoriju trajne nesposobnosti). \n\nKako je vidljivo, navedene kategorije ocjene stanja nisu istovjetne u Pravilniku o zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače i Naputku, koji se donosi temeljem članka 8., stavka 1. Pravilnika. Stoga je potrebno iste uskladiti, pa u tom smislu ili mijenjati Naputak, kako bi bio usklađen s Pravilnikom ili pak, mijenjati ranije doneseni Pravilnik. \n\nPri tome je bitna formalna usklađenost Pravilnika i Naputka, no dakako i sadržajna razmatranja, a sve s ciljem da ujednačena kategorizacija ocjena bude svrsishodna za ostvarivanje s jedne strane zaštite prava i interesa vozača i budućih vozača, a istovremeno i zaštite drugih osoba odnosno zajednice u smislu povećanja sigurnosti na cestama, a sve na način da se osigura potreban pristup svakom vozaču i kandidatu pri zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače, uključujući pri psihološkom testiranju vezano za moguće ocjene, ali istovremeno i ujednačeno postupanje prema svim vozačima i kandidatima diljem RH. \n\nU tom smislu ujedno ukazujemo, a razumijevajući potrebu zaštite svih navedenih ciljeva, i da iz odredbi Naputka, nije u potpunosti transparentno temeljem kojih postupaka će se donositi odluke, koje mogu biti i ograničavajuće te je stoga potrebno da Naputkom kao provedbenim propisom budu jasno propisane."]
[2,"ZLATKO ROGOŽAR","HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA","Poštovani,\nU vezi s javnim savjetovanjem o Naputku o izgledu i sadržaju psihološkog testiranja vozača i kandidata za vozače, želim iznijeti nekoliko primjedbi i prijedloga koji bi mogli doprinijeti poboljšanju ovog dokumenta:\n1. Jasno definiranje kriterija\nPrimjedba: U članku 6. navedeni su minimalni standardi psihičke sposobnosti, no preporučujem da se dodatno razjasne specifični kriteriji koji će se koristiti za ocjenjivanje kognitivnih sposobnosti, osobina ličnosti i senzomotoričkih sposobnosti.\nPrijedlog: Uključiti primjere konkretnih testova ili mjernih instrumenata koji će se koristiti za procjenu ovih sposobnosti.\n2. Transparentnost u izboru psihodijagnostičkih sredstava\nPrimjedba: Članak 7. navodi da psiholog može slobodno birati psihodijagnostička sredstva, no nedostaje jasnoća o tome koji su kriteriji za odabir tih sredstava.\nPrijedlog: Preporučujem uvođenje smjernica ili standarda koji bi trebali biti ispunjeni prilikom odabira psihodijagnostičkih sredstava, kako bi se osigurala dosljednost i kvaliteta u provedbi testiranja.\n3. Uloga prevoditelja\nPrimjedba: Članak 13. propisuje da se psihološki pregledi osoba koje ne govore hrvatski jezik obavljaju uz prevođenje putem prevoditelja, no nedostaje regulativa o kvalifikacijama prevoditelja.\nPrijedlog: Preporučujem da se jasno definiraju kriteriji za odabir prevoditelja, uključujući potrebne kvalifikacije i iskustvo u području psihologije.\n4. Pitanje privatnosti i zaštite podataka\nPrimjedba: U članku 15. spominje se vođenje i dokumentacija vezana uz preglede, ali nije dovoljno naglašena važnost zaštite privatnosti korisnika.\nPrijedlog: Preporučujem da se uključe jasne smjernice o zaštiti osobnih podataka ispitanika u skladu s važećim zakonima o zaštiti podataka.\n5. Alternativne metode testiranja\nPrimjedba: U dokumentu se ne spominju alternativne metode testiranja koje bi mogle biti korisne za procjenu psihičke sposobnosti vozača.\nPrijedlog: Preporučujem razmatranje uključivanja alternativnih metoda testiranja koje bi mogle doprinijeti sveobuhvatnoj procjeni sposobnosti vozača.\nZaključak\nVjerujem da bi implementacija ovih prijedloga mogla značajno unaprijediti kvalitetu i učinkovitost psihološkog testiranja vozača, čime bi se povećala sigurnost u prometu.\nZahvaljujem na mogućnosti sudjelovanja u javnom savjetovanju i radujem se daljnjoj suradnji."]
[3,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPredmet Naputka","Sadržajno čl. 1 st.1 i st.2 nije u skladu s Pravilnikom, izlazi izvan okvira čl.8 Pravilnika tj.  mora propisati izgled i sadržaj psihologijskog testiranja kojim se dokazuje da vozač ili kandidat za vozača posjeduje propisane kognitivne sposobnosti, osobine ličnosti i ostale potrebne psihičke sposobnosti za sigurno upravljanje vozilom."]
[4,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPregled specijaliste psihologije medicine rada za vozače prve skupine","(2) Pregled iz stavka 1. ovog članka  po potrebi može obuhvaćati i prošireno psihologijsko  testiranje. \nMolim vidjeti prethodni komentar."]
[5,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPregled specijaliste psihologije medicine rada za vozače prve skupine","Čl.4 st.1 i st.2 nisu u skladu s čl.7 st.1 alineje 4 Pravilnika, tj. pregled specijalista psihologije medicine rada sastoji se  od psihologijskog intervjua (radna i osobna anamneza) i psihologijskog testiranja psihičkih sposobnosti (intelektualnih sposobnosti, osobina ličnosti i, po potrebi, senzomotoričkih i psihomotoričkih sposobnosti)."]
[6,"MARINA DRAGIČEVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPregled specijaliste psihologije medicine rada za vozače prve skupine","Čl.4. stavak 1\nNedostupnost upitnika i skala za procjenu agresivnosti.\nMože li se procjena agresivnosti i hostilnog ponašanja donijeti putem opažanja ponašanja klijenta u ispitnoj situaciji, kao stavka subjektivnog dojma ispitivača?"]
[7,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nPregled specijaliste psihologije medicine rada za vozače druge skupine","NIsu sve senzomotoričke i psihomotoričke sposobnosti jednako važne za sigurno upravljanjem motornim vozilom. Potrebno je definirati o kojim se sposobnostima radi, te odrediti koje su od njih u domeni rada psihologa, a koje su u domeni rada liječnika."]
[8,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nMinimalni standardi psihičke sposobnosti","Sadržajno čl.6 nije u skladu s Prilogom III/7 Pravilnika- PSIHIČKI POREMEĆAJI I POREMEĆAJI U PONAŠANJU. Predlažemo brisanje netočnog sadržaja  kao i  da se sadržaj iz  čl.8 i 9 Naputka prebace u čl.6 Naputka."]
[9,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihodijagnostička sredstva","7.1.\nAktualni  Popis kategoriziranih «A», «B» i «C» psihodijagnostičkih sredstava objavljen na web stranicama Hrvatske psihološke komore nije cjelovit. \nNa popisu se ne nalazi The Vienna Test System (VTS), testovi koji su potvrđeni u okruženju prometne psihologije i koji valjano i pouzdano mjere sposobnosti i osobine ličnosti koje su relevantne za sigurnu vožnju - komplet probira sposobnosti za vožnju (DRIVESC) posebno je učinkovit način za procjenu najvažnijih dimenzija sposobnosti za vožnju za svaku osobu s neurološkim i/ili psihološkim poremećajem.\nNavedeni Popis sadrži vrlo skroman izbor instrumentarija potrebnog za procjenu psihomotoričkih sposobnosti. \nOsim toga, Popis sadrži i neka psihodijagnostička sredstva (kategorizirana kao B) koja su odavno poznata javnosti, što se može jednostavno provjeriti putem internetskih tražilica.\n7.2.\nRealitet je kreiranje novih  instrumenta razvijenih prema psihometrijskim premisama za konstrukciju testova. Rješenje nije u tome da se psiholozima zabrani korištenje nekategoriziranih instrumenata, nego da se popis proširi i s testovima dostupnim drugim strukama. Možda bi to pomoglo regulaciji rada internetskih servisa koji u ponudi imaju testiranje sposobnosti 'apstraktnog mišljenja' (inteligencije), kao i brojnih drugih psihičkih sposobnosti i osobina."]
[10,"ANTONELA MARIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihodijagnostička sredstva","Što je s Testom diskova (TD)? Ne vidim da je on trenutno kategoriziran, ali je naveden u prošloj Odluci (iz 1. veljače 2011.) kao jedan od testova kojima se može ispitati intelektualni status."]
[11,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače prve skupine","čl. 8.1.a\nNejasno je na što se odnose formulacije 'nižoj od ispodprosječne' (Čl. 8.) i 'kao ispodprosječni' (Čl. 9.) Prosječna inteligencija kreće se u rasponu IQ od 90 do 110 – time je obuhvaćeno 50% populacije. Normalna inteligencija kreće se u rasponu IQ od 85 do 115 – time je obuhvaćeno 68% populacije. Za raspon  IQ od 84 do 71 dijagnoza je granično intelektualno funkcioniranje, odnosno granična intelektualna onesposobljenost iz sklopa intelektualnih razvojnih poremećaja. Za moguće granično intelektualno funkcioniranje na raspolaganju je WAIS IV, ali koliko se kandidata može dnevno s njim ispitati? Navedene kategorizacije se vezuju uz Wechslerov devijacijski kvocijent inteligencije koji ima standardnu devijaciju od 15 jedinica. Veličinu standardne devijacije uvijek treba naglasiti jer se u Hrvatskoj koristilo testove za tri devijacijska IQ-a, kao i za klasični [Sternov], decimalni IQ.\nČlanak 8.2.a\nSve što je navedeno može se donekle valjano dijagnosticirati samo sa inventarima osobnosti kojima se dobivaju profili, a nikako samo s jednodimenzionalnim upitnicima osobnosti. S ovima se dobiva tek indikacija za dodatno ispitivanje. Problem je što njihova primjena traje vremenski dugo, pa bi i u Naputak trebalo uvrstiti i vremensku komponentu psihologijskog testiranja.\nČlanak 8.2.b\nKako ovo procijeniti osim s pomoću neuropsihologijskih testova. MMSE je samo trijažno (screening) sredstvo. Primjena neuropsihologijskih psihodijagnostičkih sredstava vremenski je dugotrajna. Hoće li psiholozi iz područja medicine rada, što je dio industrijske/organizacijske psihologije, odjednom morati imati i licence kliničkih psihologa?  \nČlanci 8.c, 8.d, 8.e\nHoće li se ovo procjenjivati na temelju anamnestičkih podataka? Npr., Antisocijalni poremećaj ličnosti (DSM5: F60.2).“ Da bi se postavila ova dijagnoza osoba mora biti stara najmanje 18 godina (Kriterij B) i mora imati anamnezu nekih simptoma poremećaja ophođenja prije dobi od 15 godina.“, (DSM 5, str. 659.)"]
[12,"DOMAGOJ PAVOŠEVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače prve skupine","Svaki kandidat za vozača bilo iz prve ili iz druge skupine mora se ocijeniti nesposobnim ukoliko mu je ustanovljena ispodprosječna razina inteligencije.  A ne tek ako mu je ista NIŽA od ispodprosječne. Motorno vozilo je \"hladno oružje\" i ne možemo ocjenjivanju kandidata pristupiti sa stavom \"kako ćemo - lako ćemo\"."]
[13,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače prve skupine","Nije u skladu s čl.8 Pravilnika, isti ne predmnijeva ocjenjivanje sposobnosti vozača i kandidata za vozače slijedom  bolesti i stanja, a navedena ocjena sposobnosti u domeni je specijalista medicine rada/medicine rada i sporta. Nadalje, predlažemo, u skladu s čl. 8 Pravilnika, slijedeću promjenu: Vozač i kandidat za vozača prve skupine ocjenjuje se sposobnim ukoliko posjeduje propisane kognitivne sposobnosti, osobine ličnosti i ostale potrebne psihičke sposobnosti:\n1.u području kognitivnih sposobnosti( definirati minimalne standarde)\n2.u području osobina ličnosti(definirati minimalne standarde)\n3.ostale potrebne psihičke sposobnosti(definirati minimalne standarde)\nUjedno predlažemo da se čl.8 prebaci pod čl.6 Naputka."]
[14,"VESNA HUSTNJAK","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače prve skupine","Mislim da treba dodati i stanja ovisnosti"]
[15,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače druge skupine","Članak 9. nije jasan. Ne bi li kriteriji za vozače druge skupine trebali obuhvatiti  senzomotoričke i psihomotoričke sposobnosti? \nO kojoj granici ispodprosječnosti se ovdje radi ili točnije, o kojem prosjeku se radi? \nZašto nakon 1. a) nema nastavka – kao da je ovdje dio teksta ispušten, iako je u to teško povjerovati jer se radi o važnom članku."]
[16,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nKriteriji psihičke sposobnosti za upravljanje motornim vozilima za vozače druge skupine","Nije u skladu s čl.8 Pravilnika, isti ne predmnijeva ocjenjivanje sposobnosti vozača i kandidata za vozače slijedom  bolesti i stanja, a navedena ocjena sposobnosti u domeni je specijalista medicine rada/medicine rada i sporta. Nadalje, predlažemo, u skladu s čl. 8 Pravilnika, slijedeću promjenu:\n Vozač i kandidat za vozača druge skupine ocjenjuje se sposobnim ukoliko posjeduje propisane kognitivne sposobnosti, osobine ličnosti i ostale potrebne psihičke sposobnosti:\n1.u području kognitivnih sposobnosti( definirati minimalne standarde)\n2.u području osobina ličnosti(definirati minimalne standarde)\n3.ostale potrebne psihičke sposobnosti(definirati minimalne standarde)\nUjedno predlažemo da se čl.9 prebaci pod čl.6 Naputka."]
[17,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nOcjena sposobnosti ","Nije u skladu s čl.8 Pravilnika, predlažemo brisanje cijelog članka. Ocjena sposobnosti vozača i kandidata  za vozača  propisana je čl. 8 Pravilnika i u domeni je specijalista medicine rada/medicine rada i sporta."]
[18,"HRVOJE CRNOJA","I. OPĆE ODREDBE,\nOcjena sposobnosti ","Tocka 3. je u suprotnosti sa planom i programom osposobljavanja kandidata za vozace, kao i vozackim ispitom. Polaznik kroz obuku mora svladati i voznju autocestom, a cilj je da samostalno i sigurno upravlja motornim vozilom.\nŠto ce to u praksi značiti? Da osoba prilikom osposobljavanja moze  imati \"prilagodjeni\" program obuke? Osoba ili je sposobna za upravljanje ili nije. Vozacka nije pravo svakog pojedinca, nego predstavlja veliku odgovornost. Trenutno smo na dnu EU po pitanju prometne sigurnosti, između ostaloga sto niz osoba nije trebalo proci na lijecnickom pregledu.  Predlazem brisati navedenu tocku jer je ista u suprotnosti s nizom Pravilnika."]
[19,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nOgraničenje psihičke zdravstvene sposobnosti","Nije u skladu s čl.8 Pravilnika, isti ne predmnijeva ocjenjivanje sposobnosti vozača i kandidata za vozače slijedom  bolesti i stanja, a navedena ocjena sposobnosti u domeni je specijalista medicine rada/medicine rada i sporta.\nPredlažemo brisanje cijelog članka 11."]
[20,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nDodatno stručno mišljenje","„Specijalist psihologije medicine rada“ nije najsretnije izabran naziv, iako je formalno pokriven u aktima Hrvatske psihološke komore. Ovdje se ne radi o specijalističkom usavršavanju koje provodi akademska ustanova, nego o drugačijem obliku izobrazbe, koje je u nadležnosti Hrvatske psihološke komore. Psiholozi koji su nakon studija psihologije završili dvogodišnju specijalizaciju iz  organizacijske/industrijske/psihologije rada, ne mogu obavljati ovaj posao. Predlažemo da se to promijeni, odnosno da se u Naputak uvrste i specijalisti organizacijske/industrijske/psihologije rada. Također, s obzirom na sadržaj pregleda predviđen ovim Naputkom, nema razloga da taj posao ne rade i specijalisti kliničke psihologije. \nTrenutno se na Odsjeku za psihologiju FF u Zagrebu može specijalizirati samo klinička psihologija, u Rijeci psihološko savjetovanje. Prema tome, nije jasno mišljenje kojih specijalista može zatražiti „specijalist psihologije medicine rada“. Ukoliko se to odnosi na liječnike specijaliste medicine rada / specijalista medicine rada i sporta, trebalo je navesti i izabrane liječnike, koji također sudjeluju u procjeni.\nPisanje akademskih naziva i njihovih kratica regulirano je posebnim zakonom, u kojemu bi se trebala naći i titula predviđena za ovo zanimanje: spec. psihologije med. rad. (navedeno u prilozima ovog Naputka)."]
[21,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nDodatno stručno mišljenje","Nije u skladu s Pravilnikom, čl.9 st.4,( Kandidata za vozača na dodatni pregled mogu uputiti specijalist medicine rada/specijalist medicine rada i sporta ili izabrani liječnik opće/obiteljske medicine)  stoga predlažemo brisanje članka 12."]
[22,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Članak 13.1\nNavedena preporuka nije ni na koji način psihološki opravdana. Ne postoje upitnici i  inventari osobnosti koji ne uključuju kulturološke komponente u razvoju čovjeka. Postoje rasne, etničke, vjerske, nacionalne i spolne razlike koje u procesu socijalizacije utječu na strukturu osobnosti pojedinca. Više o iskustvu s prevođenjem čestica u upitnicima i inventarima dostupno je u: David Hothersall, Povijest psihologije, 2002.,  str. 454-455.\nČlanak 13.2\nU Republici Hrvatskoj ni ne postoje kvalificirani prevoditelji za sve jezike imigranata. U nizu drugih zemalja Europske Unije postoji isti problem. Predlažemo da se razmotre rješenja  iz drugih država - u EU problem je rješavan uz potporu nacionalnih vlada, Hrvatska psihološka komora mogla bi to riješiti u suradnji s Hrvatskim psihološkim društvom koje je član EFPA-e (European Federation of Psychologists Associations) na način da zatraži pomoć EFPA-inog tijela koje se bavi testovima (Board of Assessment)."]
[23,"DOMAGOJ PAVOŠEVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Podržavam članak. Iako u praksi, na žalost, teško provediv ukoliko se ne radi o osobi koja govori neki od \"popularnijih\" stranih jezika (engleski, njemački, francuski, španjolski, talijanski...).\n\nIako ovdje nije predmet rasprave, strane državljane koji dolaze iz tzv. \"trećih zemalja\" tzv. \"strance\" (prema Zakonu o sigurnosti prometa na cestama) osim zdravstvenog pregleda (čiji je sastavni dio i psihologijsko testiranje) treba podvrgnuti i ispitu poznavanja europskih prometnih propisa te konkretnom ispitu iz Upravljanja vozilom pred komisijom HAK-a prije nego mu se tzv. \"načelom reciprociteta\" prizna vozačka dozvola koju je donio sa sobom iz te treće zemlje, često ondje stečene sumnjivim metodama."]
[24,"ALMENKA BALENOVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Neprovedivo i nepotrebno, predlažemo brisanje članka 13."]
[25,"VESNA HUSTNJAK","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Ovo je u stvarnosti neizvedivo u primjeni upitnika i testova ličnosti."]
[26,"MONIKA OJDANIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Nerealno je očekivati da će klijenti naći sudske tumače ili prevoditelje s traženim kriterijima, a ako već imate takva očekivanja možete li sastaviti registar s kontakt podacima takvih osoba? I što kad ne nađete odgovarajuće osobe za neki od jezika? \nTakođer mislim da bi se psiholozi o ovakvim temama trebali usuglasiti s ostalim kolegama koji također sudjeluju u procesu pregleda. Dakle, ako je na ovogodišnjem 8. kongresu medicine rada na predavanju gospođe Marine Borić iz Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike postignut usmeni konsenzus da se prilikom pregleda stranih radnika mogu koristiti softveri i alati za prevođenje, ne vidim razlog da mi imamo drugačije kriterije.\n\nZnam da to nije tema, ali bi se puno više postiglo u pogledu sigurnosti prometa na cestama da se strane državljane podvrgne testiranju poznavanja prometnih propisa i sigurnosnih pravila te ispitu upravljanja vozilom."]
[27,"MARINA DRAGIČEVIĆ","I. OPĆE ODREDBE,\nPsihološki pregled osoba koje ne govore hrvatski jezik","Čl.14, stavka 2.\nU praksi teško ili čak nikako provedivo.\nVeliki problem stvara nedostupnost sudskih tumača ili prevoditelja po navedenim kriterijima, posebice za jezike čiji je priljev najveći u posljednjih nekoliko godina.\nUkoliko kandidati dobro barataju engleskim jezikom, nema potrebe za angažiranjem i plaćanjem prevoditelja (uz uvjet da psiholog također dobro barata engleskim jezikom)."]
[28,"HRVATSKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","I. OPĆE ODREDBE,\nStručno mišljenje","čl. 14.1.\nSukladno čl.8. t.4 Pravilnika o zdravstvenim pregledima vozača i kandidata za vozače, \"specijalist psihologije medicine rada po obavljenom pregledu izdaje POTVRDU sa stručnim mišljenjem o psihičkoj sposobnosti vozača i kandidata za vozače, na obrascu koji je sastavni dio ovog Naputka\"."]
[29,"MARINA DRAGIČEVIĆ","II. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nStupanje na snagu Naputka","*podaci navedeni u stručnom mišljenju*\nMedicinske sestre prilikom prijema kandidata upisuju osobne podatke klijenta, suvišno je da psiholog opetovano upisuje OIB, adresu prebivališta/boravišta,broj osobne i slično."]