{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":11,"n_cols":6,"rows_kept":11,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Obrascu iskaza o procjeni učinaka propisa za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"IVANA MATOŠ BURŠIĆ"," ","Kao psiholog, potpuno podržavam komentar Hrvatske psihološke komore te predlažem brisanje članaka 26. stavka 1. podstavka 1., članka 26. stavka 8., članka 39., članka 40. stavka 3., članka 41. stavka 1., članka 42. i članka 43. Prijedloga.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća"]
[2,"IVONA ABRAMOVIĆ"," ,\nOBRAZAC ISKAZA O PROCJENI UČINAKA PROPISA","Pri davanju prijedloga nisu se slijedile Direktiva (EU) 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije (SL L 173, 9.7. 2018.) i Zakon o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija koji navode da se u slučajevima utjecaja na obavljanje i pristup reguliranim profesijama mora provesti ocjena proporcionalnosti, što ovdje očigledno nije učinjeno.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[3,"DOMAGOJ KOVAČEVIĆ"," ,\nOBRAZAC ISKAZA O PROCJENI UČINAKA PROPISA","U potpunosti podržavam prijedloge Hrvatske psihološke komore kojima se predlaže brisanje članaka 26. stavka 1. podstavka 1. i članka 26. stavka 8., članka 39., članka 40. stavka 3., članka 41. stavka 1., članka 42. i članka 43. prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[4,"BOŽENA ROMAC"," ,\nOBRAZAC ISKAZA O PROCJENI UČINAKA PROPISA","Predlaže se brisanje članka 42. iz razloga koji su elaborirani u očitovanju Hrvatske komore socijalnih pedagoga i drugih komora pomažućih profesija.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća"]
[5,"HRVATSKA PSIHOLOŠKA KOMORA"," ,\nOBRAZAC ISKAZA O PROCJENI UČINAKA PROPISA",{"$cut":{"chars":16767,"head":"Povodom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi (dalje u tekstu: Prijedlog), sukladno članku 22. Zakona o psihološkoj djelatnosti (Narodne novine broj 98/19, 18/22) dajemo slijedeći komentar.\n\nPredlaže se brisanje članaka 26. stavka 1. podstavka 1., članka 26. stavka 8., članka 39., članka 40. stavka 3., članka 41. stavka 1., članka 42. i članka 43. Prijedloga.\nPredloženo rješenje kojim se javna ovlast priznavanja inozemne stručne kvalifikacije za obavljanje regulirane profesije – psiholog namjerava oduzeti Hrvatskoj psihološkoj komori (dalje u tekstu: Komora) i povjeriti Akademiji socijalne skrbi nalazimo neodgovarajućim iz sljedećih razloga.\n\nOvim bi se rješenjem, bez jasnog i potpunog obrazloženja, onemogućilo da Komora zadrži ključno uporište svoje strukovne neovisnosti i odgovornosti u kontroli pristupa reguliranoj profesiji - psiholog, što neizostavno uključuje priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija. Istovremeno se javno dovodi u pitanje zakonitost, pravilnost i stručnost Komore u dosadašnjem provođenju postupaka priznavanja inozemne stručne kvalifikacije za obavljanje regulirane profesije – psiholog kao javne ovlasti.\nU javnom savjetovanju nije obrazloženo zašto bi promjena nadležnosti doprinijela bržem ili ujednačenijem rješavanju predmeta. S obzirom da Komora ima kvalitetno ustrojen, stručan i jasno definiran sustav priznavanja inozemnih kvalifikacija, smatramo da za takav prijenos ovlasti nisu zadovoljeni nužni pravni i organizacijski preduvjeti. Korištenjem zakonodavnog instrumenta kao posljednjeg sredstva (ultima ratio) preskaču se sva druga sredstva i instrumenti utjecaja ministarstva nadležnog za poslove socijalne skrbi na pitanja po kojima bi eventualno postojali prigovori, s kojima nismo upoznati i što ne smatramo prihvatljivim. \nZakon o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine broj 82/15, 70/19, 47/20, 123/23) primarno upućuje na strukovne komore kao nositelje nadležnosti u priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija.\nZakon o zdravstvenoj zaštiti (Narodne novine broj 100/2018 i dr.) kliničke psihologe definira kao zdravstvene radnike, upućujući pritom na temeljnu ulogu komora u priznavanju stručnih kvalifikacija određujući Komore kao nadležna prvostupanjska tijela.\nHrvatska psihološka komora ima kvalitetan, ustaljen, organiziran i u cijelosti propisno uređen sustav koji uključuje uspostavljena radna tijela, stručne kadrove i suradnju s drugim institucijama. Za razliku od svih drugih institucija u Republici Hrvatskoj, Komora raspolaže velikim brojem stručnjaka sa neposrednim iskustvom u obavljanju psihološke djelatnosti tako i stručnjacima koji u sklopu svoje osnovne djelatnosti provode izobrazbu stručnjaka za reguliranu profesiju – psiholog u Republici Hrvatskoj ili koji su sudjelovali u izradi programa izobrazbe stručnjaka za reguliranu profesiju – psiholog u Republici Hrvatskoj. Komora ima uspostavljeno u potpunosti funkcionalno Povjerenstvo za usporedbu stručnih kvalifikacija i provjeru kompetentnosti, sastavljeno od ovlaštenih psihologa - sveučilišnih profesora i stručnjaka sa dugogodišnjim iskustvom u obavljanju psihološke djelatnosti. Također je uspostavila kvalitetnu suradnju sa svim javnim sveučilištima koja u Republici Hrvatskoj izvode studije psihologije te se postojeća suradnja tijekom vremena pokazala pouzdanom i kvalitetnom. Ujedno je, u suradnji sa sveučilištima, Komora ostvarila pretpostavke i osigurala uredno i nesmetano provođenje dopunskih mjera razdoblja prilagodbe do tri godine i provjere kompetentnosti.\nS druge strane Akademija nema iskustva u provođenju upravnih postupaka niti javnih ovlasti uopće, ne raspolaže potrebnim resursima niti se Prijedlogom uspostavljaju bilo kakve pretpostavke za provođenja ove vrste postupaka. Prenošenjem predmetne ovlasti ocjene postupaka priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija na Agenciju, se neće rasteretiti stranke nego isključivo kvaliteta i standardi provedenih postupaka, a time i značajno narušiti položaj i interes"}},"Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća"]
[6,"HRVATSKA UDRUGA SOCIJALNIH RADNIKA"," ,\n1. OPĆE INFORMACIJE","Predlaže se brisanje članka 26. stavak 1.podstavak1., članka 26. stavak 8., članka 39., članka 40. stavak 3., članka 41. stavak 1., članka 42. i članka 43.  Prijedloga.\nHrvatska udruga socijalnih radnika smatra kako je važno očuvati kontinuitet i dosljednost u postupcima priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za reguliranu profesiju socijalnog radnika u skladu s Zakonom o djelatnosti socijalnog rada i općim aktima Komore. Dosadašnji rad HKSR u ovom području osigurao je visok stupanj stručnosti, transparentnosti i kvalitete, što je ključno za održavanje profesionalnih standarda socijalnog rada i djelatnosti socijalne skrbi. Postupak priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija u Komori socijalnih radnika  provodi se u suradnji s visokoškolskim ustanovama  Republike Hrvatske, prilagođen je europskim standardima i omogućava kandidatima brzo i uspješno stjecanje dodatnih kompetencija za obavljanje poslova socijalnog rada u Hrvatskoj.\nUvažavajući potrebe podnositelja zahtjeva za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija radi poslovnog nastana u RH Hrvatska Komora socijalnih radnika je u proteklom razdoblju u suradnji s Ministarstvom rada, mirovinskoga sustava obitelji i socijalne politike i Pravnim fakultetima u Zagrebu i Osijeku unaprijedila proces priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija socijalnih radnika te  kontinuirano radi na jačanju vlastitih kapaciteta kako bi postupak bio još brži i uspješniji.\nPrenošenje javnih ovlasti za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija s HKSR na Akademiju socijalne skrbi  nije opravdano niti je u interesu kandidata i djelatnosti socijalnog rada a ni u interesu sustava socijalne skrbi koji mora štititi dostignute standarde djelatnosti. Predloženom promjenom možemo očekivati duži zastoj u postupcima zbog  organizacijskih i pravnih prilagodbi  Akademije za ove poslove ,ali i izazove u odnosu na dostignute standarde profesije socijalnog rada . Zakonom o djelatnosti socijalnog rada  jasno je definirano da je Komora socijalnih radnika samostalna i neovisna strukovna organizacija socijalnih radnika u Republici Hrvatskoj koja se brine za razvoj, stručnost, etičnost, zakonitost i ugled sjelatnosti socijalnog rada na teritoriju Republike Hrvatske. Na temelju javnih ovlasti Komora odlučuje o priznavanju prava na obavljanju djelatnosti socijalnog rada i donosi rješenja o priznavanju inozemne stručne kvalifikacije za obavljanje regulirane profesije socijalni radnik kao nadležno tijelo sukladno posebnom propisu a to je Pravilnik o uvjetima za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje regulirane regulirane profesije- socijalni radnik u svrhu poslovnog nastana u Republici Hrvatskoj. Hrvatska komora socijalnih radnika kontinuirano djeluje od 2011. Do sada je uspješno izvršavala  sve svoje javne ovlasti i u suradnji s Hrvatskom udrugom socijalnih radnika ( koja je suosnivač Komore ) te predstavnicima akademske zajednice postigla značajne rezultate u razvoju profesije. \nProfesionalna zajednica socijalnih radnika u Republici Hrvatskoj  opravdano se protivi smanjenju navedenih javnih ovlasti HKSR . S zabrinutošću ukazujemo na negativne posljedice  mogućeg reguliranja profesije od strane  Akademija socijalne skrbi.\nOvakve izmjene Zakona o djelatnosti socijalnog rada kojima se bez suradnje sa strukovnih organizacijama  intervenira u reguliranje standarda profesije smatramo neprihvatljivim i dugoročno štetnim za ovu djelatnost.\nStoga u potpunosti podržavamo obrazloženje Hrvatske komore socijalnih radnika dano u komentarima na  nacrt prijedloga zakona.","Prihvaćen","Prijedlog se prihvaća"]
[7,"HRVATSKA UDRUGA SOCIJALNIH RADNIKA"," ,\n3. ANALIZA UTVRĐENIH IZRAVNIH UČINAKA  ","Čl. 4.\nPodržavamo predložene promjene članka 27. Zakona o socijalnoj skrbi kojim se povećava iznos osnovica za izračun ZMN  obiteljima s djecom i trudnicama i rodiljama do 6 mjeseci nakon poroda. Zaštita obitelji u riziku i djece koja žive u siromaštvu  prioritetni je zadatak profesije socijalnog rada i  obaveza sustava socijalne skrbi.\nČl. 5. Podržavamo  izmjene članka 28.  osobito st. 2 . kojim se korisniku naknade za redovito studiranje priznaje pravo na ZMN u iznosu od 50 % iznosa ZMN.\nČl. 7.\nPredlažemo brisati . Primjena članka 36. Zakona o socijalnoj skrbi kojim je regulirana obaveza rada za opće dobro korisnika ZMN u dosadašnjoj praksi se pokazala pokazala neuspješnom . Organizacija i osiguranje kapaciteta za uključivanje korisnika ZMN u ovu aktivnost je  ozbiljan izazov za jedinice lokalne zajednice, a motivacija korisnika za rad bez naknade niska . Iako je zakonodavac ovu mjeru uveo kao priliku za socijalno uključivanje i radnu aktivaciju dugoročno nezaposlenih radno sposobnih i djelomično radno sposobnih korisnika ZMN ovi ciljevi nisu postigli željeni učinak. Osim što korisnici nisu motivirani  treba imati u vidu da je obaveza rada bez naknade u suprotnosti s  odredbama Konvencije o ljudskim pravima.  \n\nUkoliko ova primjedba neće biti prihvaćena podržavamo promjene stavka 4. članka 36. kojim se obaveze rada za opće dobro bez naknade oslobađa korisnik koji se zbog zdravstvenog stanja ne može odazvati pozivu na sudjelovanje u radu za opće dobro.\n\nU tom slučaju predlažemo da se doda stavak kojim se oslobađaju rada za opće dobro  korisnici ZMN  koji prihvate prijedlog voditelja slučaja i aktivno sudjeluju u provođenju usluge socijalnog mentorstva te uz stručnu pomoć poduzimaju mjere za radnu i/ili socijalnu aktivaciju i prevladavanje nepovoljne životne situacije zbog koje su ostvarili pravo na ZMN. \n\nČl. 11. \nPodržavamo promjene čl. 85. st.5. kojim se korisnici novčanih naknada obvezuju na sudjelovanje u postupku procjenjivanja podobnosti za uključivanje u uslugu socijalnog mentorstva kao  poticaj za  rješavanje nepovoljnih životnih okolnosti koje utječu na njihov socijalni status.\n\nČl. 12.\nPodržavamo   izmjene čl. 101. jer će se povoljnijim prihodovnim cenzusom omogućiti širenje izvaninstitucijskih usluga osobama koje nemaju funkcionalne sposobnosti za zadovoljavanje svakodnevnih životnih potreba . \n\nČl. 13.  Čl. 14.\nPodržavamo .\n\nČl.16.\nPosebno podržavamo izmjene čl. 122. jer je ovakva odredba u skladu s dobrobiti djeteta koje je korisnik sustava socijalne skrbi.\n\nČl. 23.\nSmatramo da je iza riječi znanosti stavi točka i da se briše tekst \" područje biomedicine i zdravstva te  dijelova umjetničkog područja likovne ili zdravstvene kulture.\nOpćenito smatramo da se uvjeti za obavljanje poslova upravljanja u ustanovama socijalne skrbi mora regulirati na način da prednost pri izboru kandidata treba imati stručnjak pomagačkog usmjerenja . Upravljanje ustanovom nije samo obaveza organizacije rada i financijskih poslova nego je iznimno važno da čelna osoba ustanove socijalne skrbi  ima stručna znanja i vještine rada s korisnicima ,  poznaje njihove specifične potrebe i standarde pružanja socijalnih usluga. Nažalost pojedini primjeri loše prakse potvrđuju da je nedostatak stručnih kompetencija rukovodnih osoba utjecao na profesionalne propuste u pojedinim ustanovama.\nIzmjena Zakona o socijalnoj skrbi  prilika je da se ovi rizici smanje što je više moguće i da se upravljanje ustanovama regulira u skladu s interesima korisnika i sustava.\n\nčl. 25. \nPredlažemo brisati \n\nČl. 26. \nPredlažemo brisati stavak  1.  i stavak 8. \n\nČl. 29. \nPrihvaća se\n\nČl. 39\nNe prihvaća se . Predlažemo brisati \nNadležnost za priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija socijalnih radnika  ne treba mijenjati . Nema nikakvih razloga da se ova promjena  uvede . Komora socijalnih radnika i druge strukovne komore u djelatnosti socijalne skrbi ovlaštene su i kompetentne  za davanje odobrenja za rad socijalnih radnika, psihologa, socijalnih pedagoga i edukacijskih rehabilitatora  uključujući i provođenje postupka priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija stručnjaka.\n\nČlanak 40. st.2.\nPredlažemo brisati stavak 2. i stavak 3.\n\nČlanak 43.\nNe prihvaća se- Predlažemo brisati","Nije prihvaćen","Prijedlog na članak 4. primljen na znanje\n Prijedlog na članak 5. primljen na znanje\n Prijedlog na članak 7. se ne prihvaća jer je svrha rada za opće dobro radna aktivacija korisnika zajamčene minimalne naknade i njihovo uvođenje u svijet rada.\""]
[8,"TOMISLAV FILJAK"," ,\n3. ANALIZA UTVRĐENIH IZRAVNIH UČINAKA  ","3.3. Analiza socijalnih učinaka \nPredlažem brisati tekst: ''…a davanjem ovlasti Akademiji socijalne skrbi za provedbu postupaka priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija  djelatnosti socijalne skrbi omogućit će se ujednačenost u postupanju i brzina u odlučivanju.''\nNavedeno nije socijalni učinak na način kako su socijalni učinci opisani i objašnjeni uz druge izmjene.\nAko Ministarstvo ustraje na neutemeljenim prijedlozima vezanim uz ''priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija  djelatnosti socijalne skrbi'', točniji opis socijalnih učinaka bio bi: ''Odlučivanje o priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija djelatnosti socijalne skrbi bit će sa strukovnih komora u 4 područja preseljeno na novoustrojenu ustanovu koja svojom djelatnošću nema nikakvih dodirnih točaka sa dodiplomskim i diplomskim studijima, čije bi inozemne programe u ovom postupku trebala uspoređivati s hrvatskim te će pri tomu ovlasti te ustanove biti protegnute i na djelatnosti u kojima radi najmanje 89% članova Hrvatske psihološke komore, a koji nemaju veze s područjem socijalnog rada.''\n\n3.4. Analiza učinaka na rad i tržište rada\nPredlažem brisati tekst: ''Također, davanjem ovlasti Akademiji socijalne skrbi za provedbu postupaka priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija  djelatnosti socijalne skrbi omogućit će se ujednačenost u postupanju i brzina u odlučivanju.''\nUpitni ''ujednačenost u postupanju i brzina u odlučivanju'' bi se trebali dogoditi prije dolaska tih osoba na tržište rada te s njim nemaju izravne veze. Međutim, ako je cilj veći broj osoba koje su završile školovanje u inozemstvu pripustiti na hrvatsko tržište rada, bez puno ulaženja u sadržaj njihove izobrazbe, onda to treba jasno reći i tako opisati.\nAko Ministarstvo ustraje na neutemeljenim prijedlozima vezanim uz ''priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija  djelatnosti socijalne skrbi'', točniji opis učinaka na rad i tržište rada bio bi: ''Odlučivanje o priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija djelatnosti socijalne skrbi bit će sa strukovnih komora u 4 područja preseljeno na novoustrojenu ustanovu koja svojom djelatnošću nema nikakvih dodirnih točaka sa dodiplomskim i diplomskim studijima, čije bi inozemne programe u ovom postupku trebala uspoređivati s hrvatskim te će pri tomu ovlasti te ustanove biti protegnute i na djelatnosti u kojima radi najmanje 89% članova Hrvatske psihološke komore, a koji nemaju veze s područjem socijalnog rada. Time će odluke o pravu na obavljanje poslova reguliranih profesija onih djelatnosti socijalne skrbi na koje se taj neodređeni pojam proteže na temelju ovog Zakona, donositi ustanova čija temeljna djelatnost s navedenim nema nikakve veze. Ministarstvo će u provedbi propisa preko Akademije učiniti sve kako bi svi takvi zahtjevi bili riješeni što žurnije i bez opterećivanja podnositelja.''","Prihvaćen","Prihvaća se"]