{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":19,"n_cols":6,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o prijedlogu Uredbe o izmjenama uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DRAŽEN DEGMEČIĆ","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže","Poštovani,\nBilo bi dobro dodati kvadrat / kućicu i sl. na kojoj će se nalaziti poveznica koja će voditi do dokumenta u kojemu se nalazi objašnjenje po kriterijima zašto se neki dijelovi prirode pridodaju ekološkoj mreži, na temelji kojih istraživanja i jasno učinitim dostupnim ta i takva istraživanja kako bi zainteresirani mogli dobiti uvid zašto su pojedini dijelovi prirode / područja pridodani ekološkoj mreži. Bilo bi dobro transparentno učiniti procjenu da se dobije uvid kako je postavljen postupak proglašenja.\nNadalje, prilikom pridodavanja staništa i vrsta - jednako tako bi bilo dobro učiniti dostupnim pregled istraživanja koja su uopće učinila kandidatom pojedine navedene vrste ili staništa te da se jasno navede nulta razina stanja vrsta ili staništa - kod vrsta čimbenike populacije, a kod staništa stupanj očuvanosti. Zatim kroz godine pokazivati učinak od svrstavanja vrsta ili staništa u Uredbu vezanu uz ekološke mreže. \nNaime osim pozitivnih učinaka za vrste, staništa i dr. treba vidjeti i prikazati u kolikoj mjeri je to ograničilo lokalnu zajednicu - ljudsko društvo u egzistenciji  i razvoju na nekom području te jasno razvojno koliko ju je ograničilo te napraviti korelaciju pa i utjecaj na demografiju."]
[2,"UDRUGA BIOM","Prilog  II.,\nDio 1. – Prirodni stanišni tipovi od interesa za Europsku uniju zastupljeni na teritoriju Republike Hrvatske za koje su izdvojena područja ekološke mreže (referentna lista stanišnih tipova, *prioritetni stanišni tipovi)","U sklopu projekta LIFE Artina, tijekom tri godine istraživanja (2019. – 2021.) prikupljani su podaci o rasprostranjenosti ugroženih morskih ptica – gregule, kaukala i sredozemnog galeba – na moru, uz obalu i na njihovim kolonijama unutar projektnog područja. Istraživanje je obuhvaćalo različite metode, uključujući cenzus kolonija morskih ptica, prebrojavanje jedinki duž morskih trasekata te telemetriju putem radio i GPS praćenja. GPS praćenje provedeno je na 40 gregula, 40 kaukala i 25 sredozemnih galebova tijekom razdoblja odgoja ptića. Rezultati istraživanja doveli su do proglašavanja pet novih morskih IBA područja (Important Bird Areas) te proširenja dvaju postojećih IBA. Nova morska IBA – Lastovski kanal, Korčulanski kanal, Hvarski kanal, Istočnomljetski kanal i Sjeverni Jadran – ključna su staništa za hranjenje i odmaranje ovih ptica. Uz to, proširena su dva postojeća IBA područja, Lastovsko otočje i Pučinski otoci, koja su ujedno i područja očuvanja značajna za ptice (POP). Proširenje Lastovskog otočja odnosi se na područje jugoistočno od Lastova, važno za sredozemnog galeba, te dodatnih 5 km prema moru oko otoka Sušca. Proširenje Pučinskih otoka uključuje 5 km dodatnog morskog prostora oko otoka Sveca. Više informacija o rezultatima projekta dostupno je na poveznici: https://www.lifeartina.eu/wp-content/uploads/202\n3/08/ARTINA_E1_IBA-identification-for-seabirds-i\nn-Croatia-supporting-designation-of-marine-SPAs.\npdfMeđutim, ovim prijedlogom Uredbe u obzir su uzeta samo dva nova IBA područja – HR1000041 Sjeverni Jadran i HR10000412 Lastovski kanal (teritorijalno more RH). Preostala tri nova IBA područja, kao i proširenja dvaju postojećih POP područja, nisu uvrštena u ekološku mrežu, unatoč tome što europski IBA kriteriji za odabir važnih područja za ptice, navedeni u Prilogu I. Uredbe (NN 80/2019), jasno definiraju njihovu relevantnost. Sukladno propisanim kriterijima, sva izostavljena IBA područja i njihova proširenja trebala bi biti obuhvaćena ekološkom mrežom."]
[3,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nPrilog III.","Putem podataka koji su dostupni na ovom e-savjetovanju nemoguće je razumjeti prostorni smještaj i površinu novih predloženih područja ekološke mreže vPOVS, pa samim time niti dati primjedbe. Smatramo da je ovakvim pristupom sudjelovanje javnosti u ovom postupku vrlo ograničeno, praktički onemogućeno. Dana 22.2.2025. na adresu javnost@mzozt.hr uputili smo zahtjev za područja u shapefile formatu, međutim do danas iste nismo dobili. Svjesni smo tehničkih ograničenja platforme e-savjetovanja, međutim postoji funkcionalni Bioportal na kojem se mogu javno postaviti i predložena područja te se na isti pozvati unutar prijedloga Uredbe, odnosno obrazloženja."]
[4,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","Prilog III.,\nDio 1. Područja očuvanja značajna za ptice (POP)","Kao projektni partneri projekta LIFE Artina podržavamo i slažemo se komentarom Udruge Biom: U sklopu projekta LIFE Artina, tijekom tri godine istraživanja (2019. – 2021.) prikupljani su podaci o rasprostranjenosti ugroženih morskih ptica – gregule, kaukala i sredozemnog galeba – na moru, uz obalu i na njihovim kolonijama unutar projektnog područja. Istraživanje je obuhvaćalo različite metode, uključujući cenzus kolonija morskih ptica, prebrojavanje jedinki duž morskih trasekata te telemetriju putem radio i GPS praćenja. GPS praćenje provedeno je na 40 gregula, 40 kaukala i 25 sredozemnih galebova tijekom razdoblja odgoja ptića. Rezultati istraživanja doveli su do proglašavanja pet novih morskih IBA područja (Important Bird Areas) te proširenja dvaju postojećih IBA. Nova morska IBA – Lastovski kanal, Korčulanski kanal, Hvarski kanal, Istočnomljetski kanal i Sjeverni Jadran – ključna su staništa za hranjenje i odmaranje ovih ptica. Uz to, proširena su dva postojeća IBA područja, Lastovsko otočje i Pučinski otoci, koja su ujedno i područja očuvanja značajna za ptice (POP). Proširenje Lastovskog otočja odnosi se na područje jugoistočno od Lastova, važno za sredozemnog galeba, te dodatnih 5 km prema moru oko otoka Sušca. Proširenje Pučinskih otoka uključuje 5 km dodatnog morskog prostora oko otoka Sveca. Više informacija o rezultatima projekta dostupno je na poveznici: https://www.lifeartina.eu/wp-content/uploads/202\n3/08/ARTINA_E1_IBA-identification-for-seabirds-i\nn-Croatia-supporting-designation-of-marine-SPAs.\npdfMeđutim, ovim prijedlogom Uredbe u obzir su uzeta samo dva nova IBA područja – HR1000041 Sjeverni Jadran i HR10000412 Lastovski kanal (teritorijalno more RH). Preostala tri nova IBA područja, kao i proširenja dvaju postojećih POP područja, nisu uvrštena u ekološku mrežu, unatoč tome što europski IBA kriteriji za odabir važnih područja za ptice, navedeni u Prilogu I. Uredbe (NN 80/2019), jasno definiraju njihovu relevantnost. Sukladno propisanim kriterijima, sva izostavljena IBA područja i njihova proširenja trebala bi biti obuhvaćena ekološkom mrežom."]
[5,"UDRUGA BIOM","Prilog III.,\nDio 1. Područja očuvanja značajna za ptice (POP)","Podsjećamo da je 2023. godine završen i projekt Definiranje ciljeva i mjera očuvanja za nedovoljno poznate vrste ptica u sklopu Usluge definiranja SMART ciljeva očuvanja i osnovnih mjera očuvanja ciljnih vrsta i stanišnih tipova proveden od strane Ministarstva a čiji rezultati su također ukazali na potrebnu reviziju popisa ciljnih vrsta ptica za POPove."]
[6,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","Prilog III.,\nDio 2. – Područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (POVS)","Predlažemo revidiranje granica ekološke mreže HR4000017 Lokrum i HR4000007 Badija i otoci oko Korčule kako bi se obuhvatile sve značajnije površine, posebice donji rub (prema dubini) staništa stanišnog tipa 1120* Naselja posidonije. Isto je navedeno u preporukama sljedećih istraživanja, kao i u planovima upravljanja ovih područja (za Lokrum u nacrtu plana predstavljeno dionicima u prosincu 2024. godine). \nReference: \nBerković B., Jakl Z., Fedra D., Špika M., Zrnčić V. 2020. Utvrđivanje stanja livada vrste Posidonia oceanica na području ekološke mreže HR3000431 Akvatorij J od uvale Pržina i S od uvale Bilin žal uz poluotok Ražnjić i HR4000007 Badija i otoci oko Korčule te u uvali Polačište, 2020. Udruga za prirodu, okoliš i održivi razvoj Sunce, Split.\nBerković, B., Dokoza, F., Špika, M., Zrnčić, V. 2024. Praćenje stanja livada Posidonia oceanica na području ekološke mreže HR4000017 Lokrum, 2024. godina. Udruga za prirodu, okoliš i održivi razvoj Sunce, Split.\nJakl Z., Špika M., 2019. Kartiranje morskih staništa i vrsta područja ekološke mreže Lokrum HR4000017. Udruga za prirodu, okoliš i održivi razvoj Sunce, Split."]
[7,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","Prilog III.,\nDio 3. - Vjerojatna područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (vPOVS)","Putem podataka koji su dostupni na ovom e-savjetovanju nemoguće je razumjeti prostorni smještaj i površinu novih predloženih područja ekološke mreže vPOVS, pa samim time niti dati primjedbe. Smatramo da je ovakvim pristupom sudjelovanje javnosti u ovom postupku vrlo ograničeno, praktički onemogućeno. Dana 22.2.2025. na adresu javnost@mzozt.hr uputili smo zahtjev za područja u shapefile formatu, međutim do danas iste nismo dobili. Svjesni smo tehničkih ograničenja platforme e-savjetovanja, međutim postoji funkcionalni Bioportal na kojem se mogu javno postaviti i predložena područja te se na isti pozvati unutar prijedloga Uredbe, odnosno Obrazloženja."]
[8,"MARKO MODRIĆ","Prilog III.,\nDio 3. - Vjerojatna područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (vPOVS)","Primijetili smo da se izmjenama Uredbe dodaje novo vPOVS područje s nazivom HR3000507 Podmorje I obale V. i M. Orjula i ciljnim stanišnim tipom Naselja posidonije ( Posidonion oceanicae ). Međutim, na toj lokaciji već postoji područje pod nazivom HR3000028 I. strana V. i M. Orjula (CST naselja posidonije i grebeni). Pretpostavljamo da je došlo do pogreške u nazivu novog vPOVS područja pa je to potrebno revidirati."]
[9,"UDRUGA BIOM","Prilog III.,\nDio 4. – Posebna područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (PPOVS)","Stanište 3130 Amfibijska staništa Isoëto-Nanojuncetea je potvrđeno  istraživanjem \"Kartiranje staništa PP Vransko jezero\" te ga je potrebno uvrstiti u ciljne stanište tipove područja HR5000025 Vransko jezero i Jasen"]
[10,"SINIŠA OZIMEC","Prilog III.,\nDio 4. – Posebna područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (PPOVS)","Dio 4.- Posebna područja očuvanja značajna za vrste i stanišne tipove (PPOVS), PPOVS HR2000372 Dunav-Vukovar: predlažemo u popis ciljnih stanišnih tipova dodati: Amfibijska staništa Isoeto-Nanojuncetea 3130. Obrazloženje: terenskim\nistraživanjima u okviru provedbe dvaju projekata koje je vodila tvrtka Oikon: Usluge definiranja SMART ciljeva.... i Usluge razvoja programa praćenja za vrste i stanišne tipove..., tijekom ljetnih mjeseci 2021., 2022. i 2023., na više mjesta uz\nobale Drave i Dunava (desna obala Drave rkm 4-5, Aljmaš, ušće Drave u Dunav, Erdut, Vukovar, Vučedol, Ilok) u navedenom području ekološke mreže zabilježena je zastupljenost stanišnog tipa Isoeto-Nanojuncetea 3130. Prepoznatljiv je\npo svojstvenim vrstama: Cyperus michelianus, Cyperus fuscus, Cyperus glomeratus, Lindernia procumbens, Lindernia dubia, Gnaphalium uliginosum. Podaci o nalazima su georeferencirani i dostupni u referentnim bazama podataka."]
[11,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nPrilog V. Nadležnosti javnih ustanova za upravljanje i donošenje plana upravljanja područjem ekološke mreže","Kao projektni partneri projekta LIFE Artina podržavamo i slažemo se komentarom Udruge Biom: Budući da se novo područje očuvanja značajno za ptice (POP) HR1000042 Lastovski kanal nalazi u neposrednoj blizini Parka prirode i postojećeg POP-a kojim upravlja JU \"PP Lastovsko otočje\", a oba područja dijele iste ciljeve očuvanja, smatramo da bi nadležnost za upravljanje trebala pripasti istoj instituciji – JU \"PP Lastovsko otočje\"."]
[12,"UDRUGA BIOM","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nPrilog V. Nadležnosti javnih ustanova za upravljanje i donošenje plana upravljanja područjem ekološke mreže","U skladu sa Zakonom o proglašenju PP \"Dinara\" (NN 14/21) potrebno je osnovati JU za upravljanje PP Dinara koja će u skladu s planom upravljanja upravljati i područjima ekološke mreže unutar i uz područje samog Parka. U skladu s time je potrebno napraviti i izmjene ove Uredbe."]
[13,"UDRUGA BIOM","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nPrilog V. Nadležnosti javnih ustanova za upravljanje i donošenje plana upravljanja područjem ekološke mreže","Budući da se novo područje očuvanja značajno za ptice (POP) HR1000042 Lastovski kanal nalazi u neposrednoj blizini Parka prirode i postojećeg POP-a kojim upravlja JU \"PP Lastovsko otočje\", a oba područja dijele iste ciljeve očuvanja, smatramo da bi nadležnost za upravljanje trebala pripasti istoj instituciji – JU \"PP Lastovsko otočje\"."]
[14,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nOBRAZLOŽENJE","Prema našem sjećanju sa sudjelovanja na biogeografskom seminaru održanom 2014. godine, Hrvatska je dobila i „scientific reserve“ za stanište 1170 Grebeni u off shore području. Odnosno da u ovom području treba istražiti prisutnost ovog tipa staništa. Kartiranje morskih staništa završeno 2023. godine obuhvatilo je vrlo mali dio ovog off shore područja. U ovom novom prijedlogu ekološke mreže ne vidimo nova područja za 1170 Grebeni u off shore području. Stoga nam je nejasna ova tvrdnja da je Hrvatska preuzela sve preostale obveze. Molimo pojašnjenje."]
[15,"UDRUGA ZA PRIRODU,  OKOLIŠ I ODRŽIVI RAZVOJ SUNCE","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nOBRAZLOŽENJE","Smatramo kako bi se u uvodnom dijelu Obrazloženja trebalo na isti način navesti površinu, udjele ekološke mreže u teritoriju kopna i mora te broj područja očuvanja koja će se uspostaviti donošenjem ove Uredbe, ili u tablici na kraju obraloženja. Naime, iako se na kraju obrazloženja nalazi tablica s novim površinama i brojevima, napisana je na drugačiji način i zbunjujuće, nije direktno jasno koliko je to povećanje nove ekološke mreže u smislu km2, %, i broja područja, u odnosu na trenutačnu ekološku mrežu."]
[16,"UDRUGA BIOM","U R E D B U o izmjenama Uredbe o ekološkoj mreži i nadležnostima javnih ustanova za upravljanje područjima ekološke mreže,\nOBRAZLOŽENJE","Čestitamo na postignuću ispunjavanja obveza Biodiveristy pledge-a (zaštićeno 30% mora pon nacionalnom jurisdikcijom). Želimo podsjetiti da osim definiranja područja, nadležnosti i vrsta je potrebno osigurati i implementaciju mjera očuvanja i to jasnim planovima te osiguravanjem kapaciteta za provedbu istih."]