{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Konačnim prijedlogom zakona"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE HRVATSKE GOSPODARSKO INTERESNO UDRUŽENJE"," ,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM, TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","1. OIEH predlaže dopunu Zakona o porezu na dodanu vrijednost u dijelu koji se odnosi na plaćanje PDV-a na isporuku električne energije. Kako se po trenutnom zakonskom rješenju PDV obračunava i plaća po stopi od 13% na isporuku električne energije do drugog isporučitelja ili krajnjeg korisnika, uključujući naknade vezane uz tu isporuku, OIEH predlaže da se napravi distinkcija isporuke električne energije iz energana na obnovljive izvore energije od fosilnih energana na način da isporuka električne energije iz obnovljivih izvora bude obračunata u smanjenoj stopi od 0%, podredno po nižoj stopi od 5% (članak 39. odnosno članak 38. stavak 2.).\n\nObrazloženje:\n\nDirektiva (EU) 2023/2413 Europskog parlamenta i Vijeća (RED III), koja je stupila na snagu 20. studenog 2023. godine, države članice obvezuje da udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji do 2030. godine bude najmanje 42,5%. Ujedno, povećanje udjela OIE u neposrednoj potrošnji energije do 42,5% ključni je cilj Republike Hrvatske prikazan u Integriranom energetskom i klimatskom planu za razdoblje od 2021. do 2030. godine (dalje: NECP), a koji je Hrvatska morala povećati barem do 44% zadnjim ažuriranjem NECP-a.\n\nDirektiva EU o obnovljivim izvorima energije (2018/2001) također obvezuje države članice na promicanje korištenja energije iz obnovljivih izvora. \n\nOslobađanje od poreza na energiju iz obnovljivih izvora potiče prelazak na održive izvore energije, čime se podržava EU ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova i povećanja energetske učinkovitosti. Imajući na umu da je Europa, posljedično i Hrvatska usmjerena na smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima s ciljem da do 2050. godine Europa postane energetski neutralni kontinent, oslobađanje od plaćanja PDV-a za tehnologije koje smanjuju ovisnost o fosilnim gorivima rezultirat će jačanjem energetske sigurnost države i dostizanju tog cilja. Prema trenutnom zakonskom rješenju energane iz fosilnih goriva stavljene su u ravnopravan položaj s energanama iz obnovljivih izvora iz kojeg razloga je nužno napraviti distinkciju istih. Oslobođenje od plaćanja poreza na energiju iz obnovljivih izvora odnosno smanjenje moglo bi poslužiti kao instrument za poticanje daljnjih ulaganja u OIE tehnologije.\n\nŠtoviše, porezne olakšice na električnu energiju iz obnovljivih su u skladu su s Poreznom politikom EU, koja omogućuje državama članicama da primjenjuju niže stope poreza na proizvode koji doprinose smanjenju emisija i smanjenju onečišćenja.\n\n2. OIEH predlaže da se u potpunosti oslobode plaćanja poreza električna vozila s 0% emisija CO₂.\n\nObrazloženje:\n\nUredba (EU) 2023/1804 o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva od 13. rujna 2023. (u daljnjem tekstu: AFIR Uredba), stupila je na snagu 13. travnja 2024. godine te je od tog dana u cijelosti obvezujuća i izravno primjenjiva u Hrvatskoj. Navedena Uredba nalaže državama članicama obvezu osiguravanja većeg broja javnih kapaciteta za punjenje na gradskim ulicama i duž autocesta diljem Europe kako nejednaka distribucija javno dopstupne infrastrukture za punjenje ne bi ugrozila uvođenje električnih vozila i time ograničila povezanost diljem EU. \n\nZbog navedenog, sve države članice, uključujući Hrvatsku, moraju osigurati da udio električnih vozila iznosi minimalno 15%, a kako bi navedeno ostvarili potrebno je osigurati dostatan broj infrastrukture za punjenje. Prema podacima Centra za vozila Hrvatske, za 2023 godinu, ukupan broj električnih vozila iznosi 7.032, dok prema podacima Državnog zavoda za statistiku ukupan broj osobnih vozila u Hrvatskoj iznosi 1.919.131. Prema tome, Hrvatska je daleko od dosizanja cilja od 15% udjela električnih vozila budući da trenutni udio električnih vozila u Hrvatskoj iznosi 0,4%.\n\nIzuzeće električnih vozila s 0% emisije CO₂ od poreza olakšava razvoj tržišta za ta vozila, smanjuje emisije iz prometa, i pomaže u usklađivanju s globalnim trendom elektrifikacije transporta.\n\n3. OIEH predlaže da se baterijske spremnike električne energije oslobodi od plaćanja poreza (tijekom uzimanja električne energije iz mreže i tijekom vraćanja električne energije) budući da su isti ključni u održavanju stabilnosti elektroenergetskog sustava.\n\nObrazloženje:\n\nNajvažnija uloga baterijskih spremnika energije za elektroenergetsku mrežu je stabilizacija opskrbe električnom energijom. Oni omogućuju skladištenje viška energije proizvedene iz obnovljivih izvora (kao što su solarne i vjetroelektrane) kada je proizvodnja veća od potrošnje i njeno kasnije korištenje u periodima veće potražnje ili kada je proizvodnja manja. Time pomažu u uravnoteženju elektroenergetske mreže, smanjuju potrebu za konvencionalnim rezervnim izvorima energije (fosilnim gorivima), i omogućuju veće korištenje obnovljivih izvora energije.\n\nZbog visokog stupa učinkovitosti, baterijski spremnici električne energije mogu se smatrati neto energetski neutralnima, pošto svaki kWh koji je uzet iz mreže (u periodima visoke cijene električne energije) se vrati nazad u mrežu (tijekom perioda više cijene električne energije). Rad baterijskih spremnika proporcionalno radi po potrebama mrežnog sustava. Isto tako, kroz pohranu energije, smanjuje se potreba za hitnim uvozom energije i smanjuje se rizik od energetskih kriza zbog oscilacija u proizvodnji ili potrošnji.","Nije prihvaćen","Prijedlog nije predmet ove izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Napominje se da je Zakon o porezu na dodanu vrijednost usklađen s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ te njime nije moguće propisivati odredbe koje nisu sadržane u navedenoj Direktivi."]