{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":19,"n_cols":6,"rows_kept":19,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"DIANA TOMIČIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","Pitanja koja i dalje ostaju neregulirana: \n1. treba ozakoniti automatsku razmjenu podataka između HZMO i HZZO vezano uz prijave, odjave i promjene podataka - ta razmjena se i sada događa ali dogovorom HZMO I HZZO, nije zakonski regulirana\n2. smanjiti broj dana privremene nezaposlenosti koju snosi poslodavac na max tjedan dana - suludo je da poslodavac snosi kompletan trošak zdravstvenog osiguranja radnika, a pnda kad se radnik razboli snosi i troškove naknade radniku za privremenu nezaposlenost punih 42 dana - tih 42 dana je daleko previše - navedena situacija ostavlja velik prostor za sumnjiva bolovanja koja se otvaraju pa prekidaju uoči 42. dana a sve na teret poslodavca\n3. nije regulirano pravo na refundaciju naknade za bolovanje poslodavcu čiji je radnik na dopunskom radu, već se naknada refundira samo poslodavcu kod kojeg radnik radi u punom radnom vremenu\n4. suvišno je ograničavanje za refundaciju za bolovanje prema godinama - pa tako radnik od 69 godina ima pravo na refundaciju sve dok ne napuni 70 godina - svi radnici moraju imati ista prava bez da se provodi diskriminacija po godinama."]
[2,"UDRUGA OSOBA S INVALIDITETOM \"SUNCOKRET\" - VELIKA GORICA","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","Ovim izmjenama niste promijenili DISKRIMINATORNU odluku prema osobama s invaliditetom koje su trajno nezapošljive. Znači radi se o osobama s invaliditetom, koje imaju intelektualne teškoće, odnosno višestruke oblike invaliditeta,  koje su sa III. ili IV. stupnjem, koje žive samostalno ili u nekoj zajednici, a za njih nema tko odraditi javljanje svaka  3 mjeseca na HZZO ili neki od područnih ureda. Ono što je dodatni apsurd, je da postoji Jedinstveno tijelo vještačenja, koje donosi nalaz i mišljenje, koje se priznaje za ostvarivanje prava inkluzivnog dodatka, koje je ujedno i vjerodostojno za upis u Registar osoba s invaliditetom koje vodi HZJZ, ali nije vjerodostojno da se na temelju tog ostvari pravo na obvezno zdravstveno osiguranje, nego se svi nalazi i taj nalaz i mišljenje mora dostaviti u Vaš ured, a onda Vaše Povjerenstvo (u kojem sjede vrlo često liječnici-ginekolozi, zubari, liječnici opće prakse, itd- koji niti ne znaju sa kakvim problemima su te osobe) donosi nad rješenje da se toj osobi prizna pravo na  obvezno osiguranje. Apsurdno je da ste OSOBE S INVALIDITETOM izjednačili sa populacijom koja se može zaposliti i koja se nalazi na Zavodu za zapošljavanje. Ovo je ogromna diskriminacija, da ne kažem da bi neke stvari trebali sustavno promijeniti i tražiti mišljenja predstavnika Udruga i stručnjaka koji znaju koje su potrebe tih osoba, ali i sve nedostatke u Zakonu i popratnim Pravilnicima kojima se ostvaruju razno razna prava tih istih osoba.     ."]
[3,"NATALIJA KOŽNJAK","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","U članku 47. stavku 1. dodati da se osiguranik mora javiti u HZZO da mu se izda rješenje u upravnom postupku slijedeći radni dan. Napr. prvi radni dan nakon po zaključivanju privremene nesposobnosti/spriječenosti za rad po izabranom doktoru. Naime, događa se da osiguranici ulože žalbu 3 mjeseca nakon zaključivanja, što nije moguće više riješiti, jer su u međuvremenu bili radno sposobni i dobivali plaću kod poslodavca."]
[4,"ANTONIJA ROZALIJA KALEMBER","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","U javnosti vlada mišljenje da je radnika dovoljno prijaviti na HZMO, a da će prijava na HZZO biti automatski odrađena. U većini slučajeva to se i dogoditi, ali ne uvijek a teret odgovornosti pada na poslodavca. Treba uskladiti zakon s praksom i rasteretiti poslodavca obveze provjere odrađuje li sustav što treba.\nJe li za nekog radnika prošla prijava na HZMO ili ne jednostavno je utvrditi usporedbom podataka HZMO i HZZO-a."]
[5,"DARKO BALOG","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","Vrijeme je da ozakonite razmjenu podataka  o prijavama i odjavama radnika s HZMO. Na dosadašnji način kao prvo možete jednostavno raskinuti uspostavljenu razmjenu, a kao drugo konačno preuzmite i odgovornost za razmjenu što će dovesti do stabilnosti sustava razmjene i kontrole nerazmijenjenih podataka umjesto da vas moraju kontrolirati poslodavci pod prijetnjom prekršaja."]
[6,"KRISTINA GRGIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU","Predloženim izmjenama Zakon i dalje ostaje nepravedan i diskriminirajući prema građanima treće životne dobi, osobito kada govorimo o teško bolesnim osobama za koje na razini države palijativna skrb nije na zadovoljavajućoj razini,niti je ona shvaćena na pravi način, kako na razini društva tako ni na razini zdravstvenog sustava. Svakako je potrebno omogućiti bolovanja za potrebu njegovanja roditelja u slučajevima teškog zdravstvenog stanja roditelja uzrokovanog bolešću ili ozljedom. Stoga predlažem da se u ove izmjene Zakona uvrste i sljedeće izmjene:\nČlanak. 39 al. 5 mijenja se i glasi: 5. određen da njeguje oboljelog člana uže obitelji - dijete, supružnika, životnog partnera i roditelja, uz uvjete propisane ovim Zakonom,\nU članku 45. st. 4.  iza riječi \"supružnika ili životnog partnera\" dodaju se riječi \"i roditelja\"."]
[7,"UDRUGA POSLODAVACA U ZDRAVSTVU HRVATSKE","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Predmet: Prijedlog izmjena Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju vezano za osiguranje prava osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na naknadu troškova prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite izvan mjesta prebivališta, odnosno boravišta\n\nPoštovani,\n\nUdruga poslodavaca u zdravstvu Hrvatske, u postupku savjetovanja s javnošću o Nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, koje traje do 5. travnja 2025. godine, iznosi sljedeći obrazloženi prijedlog izmjena Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, vezano za osiguranje prava osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na naknadu troškova prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite izvan mjesta prebivališta, odnosno boravišta neovisno o provođenju različitih projekata besplatnog javnog prijevoza umirovljenika i osoba starijih od 65 godina i sl.\n\nVlada Republike Hrvatske donijela je 27. prosinca 2024. godine Zaključak o provođenju projekta besplatnog željezničkog prijevoza umirovljenika i osoba starijih od 65 godina.\nVlada Republike Hrvatske pilot-projektom omogućila je besplatan željeznički prijevoz umirovljenicima i osobama starijim od 65 godina kako bi se poboljšala kvaliteta njihova života, potaknula održiva mobilnost, smanjili troškovi života starijoj populaciju te doprinijelo ekološki odgovornijem načinu putovanja starije populacije. Uz navedeno, Projektom se promiče javni željeznički prijevoz, uz smanjenje prometnih gužvi na cestama.\nNastavkom provođenja Projekta 1.226.522 umirovljenika i osoba starijih od 65 godina imat će mogućnost  neograničeno koristiti željeznički prijevoz na području Republike Hrvatske. U tom smislu, umirovljenici i osobe starije od 65 godina će moći besplatno putovati vlakom u svrhu svakodnevnih i povremenih putovanja, jednodnevnih izleta, posjeta događanjima i manifestacijama, odlazaka liječniku, putovanja na ljetovanje i drugih putovanja.\n\nNadalje, člankom 62. stavkom 1. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju („Narodne novine”, br. 80/13, 137/13, 98/19, 33/23) propisano je da osigurana osoba radi ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja ima pravo na naknadu za troškove prijevoza pod uvjetom da je radi korištenja zdravstvene zaštite upućena izvan mjesta prebivališta, odnosno boravišta te da ne ispunjava uvjete za korištenje sanitetskog prijevoza propisane pravilnikom ministra nadležnog za zdravstvo.\n\nPravo na sanitetski prijevoz sukladno Pravilniku o sanitetskom prijevozu („Narodne novine”, br. 123/09) može koristiti osigurana osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (dalje u tekszu: Zavod) koja je nepokretna, teško pokretna i kojoj zbog prirode bolesti nije preporučeno samostalno kretanje. Izabrani doktor koji je izdao uputnicu za traženu zdravstvenu zaštitu utvrđuje ispunjava li osigurana osoba Zavoda propisane uvjete za sanitetski prijevoz te, ako ispunjava, izdaje nalog za sanitetski prijevoz do najbližeg ugovornog subjekta Zavoda koji može pružiti traženu zdravstvenu zaštitu. Osigurana osoba Zavoda koja želi koristiti zdravstvenu zaštitu kod drugog ugovornog subjekta Zavoda, a ne naznačenog na nalogu za sanitetski prijevoz nema pravo ostvariti sanitetski prijevoz na teret sredstava obveznoga zdravstvenog osiguranja.\nČlankom 70. Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja („Narodne novine“, br. 49/14, 51/14 - ispravak, 11/15, 17/15, 123/16 - ispravak, 129/17, 9/21 i 90/22, 147/22, 156/22 - ispravak, 73/23, 76/23 - ispravak) propisano je da osigurana osoba nema pravo na naknadu troškova javnog prijevoza ako je prema posebnim propisima oslobođena njihova plaćanja (primjerice priznato pravo na besplatan prijevoz djece do određene dobi, učenika, osoba starijih od 65 godina i sl.). \n\nS obzirom na navedeno, predlažemo odgovarajuće izmjene u mjerodavnim odredbama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, kako bi se osiguralo pravo osiguranih osoba Zavoda na naknadu troškova prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite izvan mjesta prebivališta, odnosno boravišta neovisno o provođenju različitih projekata besplatnog javnog prijevoza umirovljenika i osoba starijih od 65 godina i sl.\n\nS poštovanjem"]
[8,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Svaku pozitivnu promjenu vezano uz obračun bolovanja radi njege oboljelog člana uže obitelji – djeteta i visinu nakade za obračun istog, pozdravljamo i podržavamo, jer smatramo da je ona nakon više od 19 godina zaista nužna i da \nmože pridonijeti poboljšanju statusa roditelja u skrbi za svoju djecu. \nStoga ovim putem iznosimo naše prijedloge i zapažanja kako biste ih razmotrili prilikom izrade Nacrta novog prijedloga. \n\nIako konkretna odredba nije predmet aktualnih dopuna, koristimo ovu priliku naglasiti i potrebu za intervencijom u odredbu čl. 36. st. 3. važećeg Zakona, a sve s ciljem zaštite prava djece na uzdržavanje. Naime, primjenom odredbe prema kojoj su novčane naknade na koje osiguranici imaju pravo u okviru prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja izuzete od ovrhe, djeca čiji roditelj obveznik uzdržavanja za vrijeme bolovanja ne prima plaću, već naknadu plaće, posredno ostaje bez sredstava za uzdržavanje. Kako iznos za uzdržavanje djeteta (alimentacija) predstavlja naknadu za zadovoljenje djetetovih temeljnih svakodnevnih životnih potreba, smatramo da je u čl. 36. st. 3. nužno predvidjeti iznimku na način da se predmetno izuzeće ne odnosi na slučajeve ostvarenja tražbine po osnovi zakonskog uzdržavanja djece.\n\nNačelne primjedbe i prijedlozi\n\nPrema sadašnjem Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju naknada za bolovanje radi  njege oboljelog člana uže obitelji – djeteta obračunava se na sličan način kao što je to slučaj kod nesposobnosti za rad zbog bolesti samog zaposlenika, ali ima svojih specifičnosti. Tako prilikom obračuna visine spomenute naknade ukazujemo na sljedeće probleme: \n\n- činjenicu da roditelj ostvaruje znatno manju naknadu plaće ako koristi bolovanje radi bolesti djeteta, nego ako koristi bolovanje za sebe,\n\n- korištenje terminologije „osnovica za naknadu“ i „limit“  s obzirom na to da iz pritužbi roditelja uočavamo kako ih navedeni izrazi zbunjuju i stvaraju nedoumice. Naime, roditelji vrlo često stječu dojam da će im u slučaju bolesti djeteta do tri godine biti isplaćen puni iznos plaće (s obzirom na to da u članku 73. Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja stoji da osnovicu za utvrđivanje naknade plaće čini prosječni iznos redovne mjesečne plaće koja je osiguraniku isplaćena u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu plaće). Sukladno tom opisu, osnovica bi trebala biti jednaka prosjeku plaće isplaćenih u posljednjih šest mjeseci. Međutim, nije navedeno da mjesečna naknada  podliježe limitiranom iznosu, što znači da  se cijena sata rada roditelja  drastično smanjuje kada koristi bolovanje za dijete.\n\nDržimo da se prilikom donošenja novog Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju kada je u pitanju obračun  bolovanja radi njege oboljelog člana uže obitelji – djeteta, treba uvažavati i dati prednost najboljem interesu djeteta na što nas obvezuje i članak 3. Konvencije o pravima djeteta (ali i druge odredbe Konvencije koje se tiču prava djeteta na zdravlje (članak 24.), roditeljsku skrb (članak 18.) i pravo na zaštitu od zanemarivanja (članak 19.). \nStoga predlažemo:\n- brisanje ograničenja (limita) za naknadu plaće radi njege osigurane osobe – djeteta, ili izjednačavanje u plaćanju bolovanja za dijete s vlastitim bolovanjem zaposlene osobe na način da zaposlenoj osobi  bolovanje za dijete bude jednako plaćeno kao i bolovanje radi vlastite bolest. Članak 18. Konvencije o pravima djeteta jamči svakom djetetu pravo na najviši mogući standard zdravlja i pristup zdravstvenim uslugama. Kada je dijete bolesno, neophodno je osigurati mu adekvatnu njegu, a pravo roditelja na bolovanje omogućava upravo to – da se mogu posvetiti djetetovoj skrbi bez straha od gubitka prihoda.\n\nZaključno, pravo roditelja na bolovanje za njegu djeteta nije samo radno-pravno pitanje već i pitanje zaštite dječjih prava. Države koje su potpisnice Konvencije imaju obavezu osigurati uvjete koji omogućuju roditeljima da ispune svoje     obaveze prema djetetu, uključujući pravo na bolovanje."]
[9,"IVANA TADIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nII. OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Poštovani,naglasila bi još apsurdnost zakona da se za dijete starije od 3 godine uzima 70% od tog maksimalnog iznosa isplaćenog na teret HZZO-a što bi isto trebalo mjenjati i staviti na puni iznos jer nema razlike ako je bolesno dijete od dvije godine i tri i pol . Ne vidim smisao toga da se ne isplati puni iznos za otvaranje bolovanja za troipolgodišnje dijete s obzirom da ni ono ne može o sebi brinuti niti samo ostati doma ."]
[10,"PRAVOBRANITELJ ZA OSOBE S INVALIDITETOM","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 1.","Predlažemo da se osobe  s invaliditetom izuzmu od obveze tromjesečnog osobnog pristupanja u poslovnice Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Kada osoba s invaliditetom jednom dokaže svoj zdravstveni status i trajnost invaliditeta koji je onemogućava u osobnom dolasku predlažemo da taj status zadrži i nadalje. Ovakvim pristupom bi željeli i trebali izbjeći situacije kontinuiranog dokazivanja invaliditeta zbog postojanja trajnog stanja, a što je osobama s invaliditetom otegotno i u drugim postupcima koji se vode radi ostvarivanja prava na zdravstvenu uslugu."]
[11,"SONJA JURIČIĆ CVITAN","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 1.","U članku 7. predloženi stavak 9. predlaže se izmijeniti tako da glasi: \"(9) Iznimno, osigurane osobe iz stavka 7. ovoga članka nemaju obvezu osobnog pristupa radi provjere okolnosti na temelju kojih im je taj status utvrđen za vrijeme korištenja prava na rodiljne i roditeljske potpore te ako zbog svog zdravstvenog stanja ili drugog opravdanog razloga nisu u mogućnosti osobno pristupiti Zavodu dok traje objektivna nemogućnost kao i ako im je utvrđen treći ili četvrti stupanj težine invaliditeta pod uvjetom da su o istom obavijestili Zavod.“\n\nPredlaže se izmijeniti stavak tako da se kao iznimku od osobnog pristupa Zavodu uključe osobe kojima je utvrđen treći ili četvrti stupanj težine invaliditeta. Ako se priznaju zdravstveni razlozi, rodiljni i roditeljski dopust kao iznimka, onda bi se isto trebalo izričito priznati i osobama s težim invaliditetom, kako ne bi bilo dvojbe u primjeni radi li se o opravdanom razlogu ili ne i eventualnom različitom postupanju prema istim skupinama osoba."]
[12,"ANTONIJA ROZALIJA KALEMBER","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 2.","Predlažem da se maksimalni iznos naknade ne primjenjuje za bolovanje radi njege djeteta, odnosno da tekst izmjene glasi   \" ... osim naknade plaće iz stavka 2. točaka 3., 4., 5. i 8. ovoga članka.“"]
[13,"ANTONIJA ROZALIJA KALEMBER","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 2.","Slažem se s ranijim komentarima, minimalni i maksimalni iznos naknade bi trebalo vezati uz prosječnu plaću."]
[14,"MIHAJLO PAVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 2.","Iako je pohvalno što se napokon odlučilo maknuti s limita iz 2006, smatram da je u najmanju ruku potrebno iznos limita naknade vezati uz iznos prosječne plaće u RH jer se time osigurava rast naknade iz godine u godinu. Ovako, može se ostati opet 20 godina na istom iznosu limita. Također, za trudnice, komplikacije, njegu djeteta i slično bi se trebao ukinuti limit jer se destimulira natalitetna politika obzirom da takva bolovanja imaju jako negativan učinak na financije obitelji s djecom."]
[15,"KRISTINA GRGIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 2.","Imajući u vidu demografsku sliku Hrvatske i da je prosječna neto plaća u Hrvatskoj 2024. iznosila 1346 EUR, predloženo uvećanje naknada u slučajevima PNR zbog bolesti i komplikacija u vezi s trudnoćom i porodom te radi njege oboljelog djeteta mlađeg od tri godine života i dalje predstavlja značajno financijsko opterećenje kako za trudnice, tako i za roditelje. Iako je pohvalno da propisani limit  s 565,04 EUR značajno raste, s druge strane povećanje limita na 995 EUR na prosječnu plaću od 1346 EUR čini jedva malo više od minimalne naknade u iznosu 70% prosječne plaće za osobno bolovanje, a trudnicama i roditeljima s većom neto plaćom od prosječne hrvatske plaće i daleko manje od 70 % njihove prosječne neto plaće. Predloženi zakonski okvir i dalje ne nudi prikladnu zaštitu ni trudnicama s komplikacijama u vezi s trudnoćom i porodom niti roditeljima djece mlađe od tri, a osobito mlađe od sedam godina, jer PNR za njegu djece do sedam godina podliježe i dodatnim ograničenjima. Takva ograničenja imaju negativan utjecaj na obitelji s malom djecom i predškolcima, onemogućavajući ostvarenje prava na dostojanstven život. Stoga predlažem da se naknada u slučajevima PNR zbog bolesti i komplikacija u vezi s trudnoćom i porodom te radi njege oboljelog djeteta mlađeg od sedam godina života delimitira, što bi zasigurno bitno doprinijelo osjećaju sigurnosti i zaštite roditelja i potaknulo roditeljstvo, a time i ostvarenje ciljeva postavljenih u \"Strategiji demografske revitalizacije Republike Hrvatske do 2033. godine\"."]
[16,"KRISTINA GRGIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU,\nČlanak 2.","U članku 55. stavku 2. al. 5. riječ \"tri\" zamjenjuje se s riječi \"sedam\". ***\nStavak 3. mijenja se i glasi: (3) Visinu naknade plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda odnosno na teret sredstava državnog proračuna za naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti zbog pojave zaraze u okolini osiguranika iz stavka 2. točke 7. ovoga članka utvrđuje Zavod, s tim da najviši mjesečni iznos naknade plaće, obračunate prema odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, ne može za puno radno vrijeme iznositi više od 225,5% proračunske osnovice, osim naknade plaće iz stavka 2. točaka 2., 3., 4., 5. i 8. ovoga članka.“.\n\n***U članku 45. st. 1. mijenja se i glasi:  (1) Osiguranik iz članka 39. točke 5. ovoga Zakona ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi njege osigurane osobe – djeteta od sedam do 18. godine života u trajanju najviše do 40 dana za svaku utvrđenu bolest."]