{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":4,"n_cols":6,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Obrascu iskaza o procjeni učinaka propisa za Nacrt prijedloga zakona o otocima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"BRANKO ŠVORINIĆ","OBRAZAC ISKAZA O PROCJENI UČINAKA PROPISA","Dugo sam razmišljao da li se uopće javiti na ovo savjetovanje. Ipak, odlučio sam to napraviti. Mislim da nije problem u kvaliteti Zakona o otocima. Problem je u njegovom PROVOĐENJU. Jer, da se pojedine stavke zakona zaista provode,vjerojatno ga ne bi trebalo mijenjati i nadopunjavati. Vladi su puna usta brige za otoke, a malo rezultat svega je malo toga, zapravo ništa. Uzmimo za primjer najmanje zadarske otoke, recimo Rivanj, Sestrunj, Zverinac..... Kakvi su uvjeti života na tim otocima... NIKAKVI. U punih 30 godina od konačnog završetka Domovinskoga rata, što se napravilo? Malo toga i ništa. Što konkretno znači odredba o nerazvijenim otocima iz dosadašnjeg teksta Zakona, a u nerazvijene otoke svakako bi trebali spadati i navedeni otoci.  Nemoguće je bojim se razvijati otoke, a uz to financirati lokalne šerife u pustim (ne naseljeljenošću, nego prevelikim brojem) otočnim općinama (samo na Pašmanu i Ugljanu ih je brojkom i slovima 5). Kakva je uloga Uprave za otoke pri Ministarstvu regionalnog razvoja...? Kada je bilo tko od gospode i dama zaposlenih u Upravi posjetio neki od manjih otoka npr zadarskog arhipelaga?! Gdje  su veze i povezanost otoka međusobno i s općinskim središtima? Zar se razvitak i opstanak naseljenosti na otocima može planirati i o njemu uopće razgovarati s jednom jedinom dnevnom vezom u zimskim mjesecima sa Zadrom npr. Sestrunja i Rivnja?! Zar se u proteklih 30 GODINA (!) nije ništa moglo napraviti u vezi toga... npr. povezivanjem općinskog središta u Preku na Ugljanu sa Sestrunjom i Rivnjom? Razvija li se turizam naseljavanjem divljih svinja na otoke? Gdje su sređene zemljišne knjige o nakon 30 godina od Oluje? Ili će se održati sistem još od vremena Austro-Ugarske... Gdje je zdravstvena zaštita na otocima, opskrba vodom, ne samo vodonoscem po povlaštenim cijenama.... Zašto se potomci današnjih žitelja otoka, i to u prvom koljenu doslovno izjednačavaju sa strancima, ako se zna, a to je i malom djetetu u osnovnoj školi poznato, da sa sadašnjim brojem linija i njihovim rasporedom, živjeti na Sestrunju npr. a raditi u Zadru je apsolutno neizvedivo. Itd..... Itd... Pisanje Zakona o otocima i Nacionalnih programa razvitka otoka još se uvijek svodi na ono ''trla baba lan, da joj prođe dan'', a otoci su nacionalno blago i vrijednost samo na ''punti takuina' i ne može me se razuvjeriti u takvom razmišljanju. Hvala lijepa na prilici da se izjasnim!","Primljeno na znanje","Provedba  Zakona o otocima,  ulaganja i angažman tijela državne i javne uprave, lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba u državnom vlasništvu u razvoj otoka kao i učinci otočnih politika na godišnjoj se razini  prate, analiziraju te podnose u obliku izvješća Saboru Republike Hrvatske. Izvješćima koja su dostupna na  poveznici  obuhvaćena su ulaganja u otoke kroz programe i aktivnosti tijela državnog i javnog sektora i to kroz sve izvore financiranja:  bespovratna sredstva državnog proračuna Republike Hrvatske i sredstva Europskih strukturnih i investicijskih fondova plasiranih putem ministarstava, državnih institucija i trgovačkih društava, kroz bespovratna sredstva proračuna jedinica regionalne (područne) i lokalne samouprave te putem kreditnih sredstava alociranih preko HBOR-a i HAMAG-a.  Iz predmetnih izvješća vidljiva su značajna ulaganja u otoke kroz godine  što  omogućuje poboljšanje kvalitete života na otocima,  a svojim rezultatima i utvrđenim učincima ukazuje na dosadašnju opravdanost ulaganja u otoke te čini temeljnu smjernicu za daljnji razvoj i provedbu otočne razvojne politike koja se ovim novim prijedlogom Zakona o otocima dodatno osnažuje  i osuvremenjuje."]