{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":24,"n_cols":6,"rows_kept":24,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga Zakona o otocima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO PRVI,\nČlanak 3.","otočne dobra se ne koriste u svrhu razvojne politike, nego se razvojna politika provodi u svrhu održivog korištenja otočnih dobara"]
[2,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO PRVI,\nČlanak 4.","Zbunjujuća množina, otoci nisu područja već područje. Treba:  Otoci Republike Hrvatske područje je s razvojnim posebnostima određeno zakonom kojim se uređuje upravljanje regionalnim razvojem Republike Hrvatske te mu se određuje..."]
[3,"RADOSLAV LAKOŠ","DIO PRVI,\nČlanak 5.","Nacrtom prijedloga Zakona o otocima propisano je novo značenje podjele prirodno nastalih dijelova kopna okruženih morem (otoci > 4.000 m2 < hridi). Time se mijenja važeća podjela na otoke, otočiće, hridi i grebene.\n1. U obrazloženju uz članak 5. navesti razloge zbog kojih se predlaže nova kategorizacija otoka. \n2. Zakon dopuniti kriterijem po kojem otok više nije otok (spojen nasipom s kopnom ili drugim otokom; širina i dubina prolaza između otoka i kopna ili drugog otoka; povremeno pod vodom (za hridi); i dr.)."]
[4,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO PRVI,\nČlanak 5.","definicija pametnog otoka je nestala. Razlog?"]
[5,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO PRVI,\nČlanak 5.","Otočno vijeće ne provodi otočnu razvojnu politike. Treba: Otočno vijeće – višeresorno koordinacijsko tijelo prati i vrednuije otočnu razvojnu politiku."]
[6,"RADOSLAV LAKOŠ","DIO DRUGI,\nČlanak 6.","Koji je status Registra otoka?      \nU članku 6., stavku 3. na kraju rečenice točku zamijeniti zarezom i dodati riječi „koji je sastavni dio ovoga Zakona.“."]
[7,"RADOSLAV LAKOŠ","DIO DRUGI,\nČlanak 6.","Komentar na Registar otoka 2025.\nKorišteni javno objavljeni popisi otoka, otočića i hridi:\n- Duplančić Leder, Tea; Ujević, Tin; Čala, Mendi; 2004. Coastline lenghts and areas of islands in the Croatian part of the Adriatic Sea determined from the topographic maps at the scale of 1 : 25 000. Geoadria, 9/1, Zadar. https://hrcak.srce.hr/file/14783 (Izvorni znanstveni članak; u tekstu: 2004.)\n- Republika Hrvatska. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije. Državni program zaštite i korištenja malih, privremeno naseljenih i nenaseljenih otoka i okolnog mora. Zagreb, 30. 8. 2007. https://razvoj.gov.hr › djelokrug-1939 (u tekstu: 2007.)\n- Drenovec, Franček. 2012. Hrvatski jadranski otoci, otočići i hridi. https://www.hrvatskiotoci.com/hrvatskiotoci.pdf (u tekstu: 2012.)\n- Popis otoka i otočića. Prilog 1 Zakona o otocima. NN 116/2018, 73/2020 - Uredba, 70/2021.\n- Registar otoka. 25. 2. 2021. Republika Hrvatska. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije.\n- Registar_otoka_opci_03_2025 /Microsofe excel Worksheet/ (pristupljeno 15. 3. 2025.) odnosno Registar otoka 2025. (pristupljeno 22. 3. 2025.)\nRedni broj Naziv \notoka/otočića/hridi Županija Kategorija Geografska \npovršina \n(m2) Razvrstavanje otoka/otočića/hridi prema  udaljenosti od kopna           PROMJENA\n       (za stupac B i F)\nRiječ otočić/ brisati.\n144 FIGAROLICA\nIstarska Hrid 5.585 Ne može se prikazati na karti!\n340 HRID 1 (U. KOZJE STN.)                           (Registar otoka 2021.)\nSplitsko-dalmatinska Hrid 52 U Registru otoka 2025. nedostaje HRID 1 (U. KOZJE ST.).                                                                            (na popisu su HRID 2 i HRID 3)\n  U stupcima B i F riječ otočića/ brisati. Otoci se dijele na otoke i hridi.\n  U stupcu D iza riječi Kategorija dodati riječi otoci/hridi. Potom izmijeniti kategoriju prema\npovršini u m2. Na popisu je 739 otoka i 505 hridi.\n 1. Izmijeniti abecedni redoslijed otoka i hridi kojima naziv počinje slovima Č, Š i Z.\n2. Izmijeniti abecedni redoslijed hridi nakon brisanja apelativa hrid ispred naziva hridi 1.1. Slova Č i C: od red. broja 90 do red. broja 104\n1.2. Slova Š i S: od red. broja 1029 do 1127\n1.3. Slova Ž i Z: od red. broja 1221 do 1244 \n3 ANDRIJA (PULA) Istarska Otok 54.935 Izmijeniti površinu u 36.259 m2 (v. SV. ANDRIJA).\n18 BABULJAŠ M. (KORNAT) Šibensko-kninska Hrid 3.460 Sve kratice M. izmijeniti u MALI, odnosno MALA na r. br. 48, i u MALE na rednom broju 278.\n20 BABULJAŠ V. (KORNAT) Šibensko-kninska Otok 6.723 Sve kratice V. izmijeniti u VELI, odnosno u VELA na r. br. 300 i 346.\n36 BARJE HRID Dubrovačko-neretvanska Otok 9.237 Riječ HRID brisati.\n57 BLITVICA (DINARIĆ) Šibensko-kninska Otok 8.227 Izmijeniti u BLITVICA/DINARIĆ (drugi naziv)."]
[8,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO DRUGI,\nČlanak 6.","S obzirom da se kriterij veličine otoka od 1 km2 mijenja i da u definiciji više nema otočića, mijenja se i raščlamba na 78 otoka, 524 otočića i 642 hridi.  I otoka i hridi je sada više. Treba odrediti koliko imamo otoka a koliko hridi, to jest što je točno predmet zakona."]
[9,"ANATOMIJA OTOKA - CENTAR ZA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ","DIO DRUGI,\nČlanak 8.","Prema alineji (5) nenastanjeni otoci spadaju u nastanjene?. Treba raščlaniti otoke na nastanjene, nenastanjene i povremeno nastanjene. Razlog: razvojne mjere za povemeno nastanjenee otoke u dovoljnoj mjeri se razlikuju od mjera za nastanjene."]
[10,"RADOSLAV LAKOŠ","DIO DRUGI,\nČlanak 9.","U članku 9., stavku 1., točki 3. riječi “i poluotok Pelješac” brisati.\nPoluotok Pelješac nije mostom povezan s kopnom. Osim toga, status poluotoka Pelješca određen je člankom 6., stavkom 2. ovog Zakona."]
[11,"NENAD STARC","DIO DRUGI,\nČlanak 12.","Registar se ne može definirati svrhom nego onim što jeste. Treba:  Registar otoka je jedinstveni šifrarnik otoka u Republici Hrvatskoj u kojem se prikupljaju, vode i obrađuju podaci potrebni za učinkovito upravljanje, strateško planiranje i usmjeravanje politike razvoja otoka...."]
[12,"NENAD STARC","DIO TREĆI,\nČlanak 15.","Odredba ...otočni koordinatori su uspostavljeni u regionalnim koordinatorima... je nespretna i nerazumljiva. Nije jasno radi li se o fizičkim osobama  ili institucijama. Odredba iz Zakona iz 2018 je suvislija i dovoljno precizna: Otočni koordinator je fizička osoba koju zapošljava regionalni koordinator radi obavljanja poslova......"]
[13,"NENAD STARC","DIO ČETVRTI,\nČlanak 17.","Nacionalna otočne politika imat će mjere za SVE nastanjene i polunastanjene, priobalne i pučinske otoke i otoke u specifičnom položaju. Svaki od šest županijskih planova (Istru ne ubrajamo)  bavit će se SAMO SVOJIM otocima među kojima će biti i nastanjenih i polunastanjenih i priobalnih i pučinskih otoka i otoka u specifičnom položaju. Nacionalne mjere kosit će se s mjerama donesenim na razini županije. Potrebna je odredba koja će uskladiti nacionalne i županijske planove i mjere."]
[14,"PETRICA KOŠTIĆ","DIO PETI,\nMJERE ZA RAZVOJ OTOKA","Za otoke koji nisu povezani s kopnom u mjere uvrstiti :\n\n- uvođenje stope PDV-a  od 5 do 15 % , ovisno od njihove udaljenosti od kopna i razvijenosti otoka\n\n- sufinanciranje troškova prijevoza trajektima za teretna vozila opskrbe (prehrana, građevinski materijal i energenti) najveće dopuštene mase od 12 ili više tona, a koja su u         vlasništvu pravnih osoba i obrtnika \n\n- za stalne stanovnike slabo nastanjenih, nerazvijenih i udaljenih otoka, kao i za one koji se odluče nastaniti na otoku, uvesti oslobađanje od plaćanja poreza na dohodak"]
[15,"MISLAV BRNETIĆ","DIO PETI,\nVodoopskrba na otocima","Mišljenja sam kako je Zakonom potrebno osigurati pravo na vodoopskrbu vodonoscem ili autocisternom i za vlasnike kuća za odmor, iako ne nužno po istim uvjetima kao i za otočane."]
[16,"NENAD STARC","DIO PETI,\nČlanak 26.","Odredbu \"Program kojim se potiče infrastrukturni razvoj otoka odnosi se na sve nastanjene otoke\" treba dopuniti s obavezom da Program bude u skladu s Nacionalnim planom i županijskim planovima otoka. U protivnom će dolaziti do prepletanja mjera"]
[17,"NENAD STARC","DIO PETI,\nČlanak 30.","x"]
[18,"NENAD STARC","DIO PETI,\nČlanak 31.","Stavak 1 ovog članka i odredbe o HOP treba uskladiti. Prema Pravilniku o HOP sirovine i materijali od kojih se ne otoku nešto proizvodi moraju biti s otoka kako bi proizvod mogao dobiti markicu. \n\"Pametna i održiva tehnološka rješenja i inovativni pristup tradicionalnim otočnim djelatnostima, ulaganja u energetski učinkovitije i ekološki prihvatljivije proizvodne procese kao i primjena novih tehnoloških rješenja u proizvodnim procesima  kojima se podupire digitalizacija poslovanja\", dakle sve što su smislili otočani kako bi se zadovoljile neke otočne potrebe očiti su otočni proizvodi ali ne mogu dobiti markicu HOP jer je barem dio materijala morao doći s kopna.  \nDefinciju HOP treba proširiti da obuhvati sve što su smislili i proizveli otočani za posebne otočne potrebe pa se i koristi na otoku. Otočna pamet 21. stoljeća stvara proizvode koji ne mogu dobiti oznaku HOP jer se koriste kompjuteri i mobiteli koji nisu i ne mogu biti s otoka. Travarica s lokalnom recepturom može!?"]
[19,"DAVOR GOLEK","DIO PETI,\nRazvoj zdravstvene zaštite na otocima","Ne znam jeste li svjesni da ljudi preživljavaju na udaljenijim otocima zahvaljujući samo pukoj sreći, netko ima sreće, netko nema. Osjetni je manjak doktora obiteljske medicine, a o specijalistima da ni ne govorim. Na otoku Lošinju se već dugi niz godina priča o razvoju zdravstvenog turizma, a nema ni dovoljno liječniika opće prakse za domicilno stanovništvo. Na mnogim otocima nema ni doktora ni medicinske sestre. Izgrađeno je 6 navodno nepotopivih  brodica hitne medicinske službe koje mogu ploviti u svim uvjetima, tako je ponosno izjavio bivši ministar Beroš, stacionarnim u lukama u Malom Lošinju, Rabu, Zadru, Šibeniku, Supetru i Dubrovniku. Međutim, te brodice nemaju stalnu posadu, pogotovo ne preko vikenda kada se posada razbježi naokolo. Samo dok se ekipa okupi, prođe zlatni sat, a nisu ni krenuli iz luke. Hitna helikopterska medicinska služba je u redu dok je lijepo vrijeme, čim zapuše neki vjetar, a u primorju i otocima ima više vjetra nego na kontinentu, helikopter je van funkcije. Vojska kaže nisu nas zvali, nije zvonio telefon. Popravite im telefon. Pa organizirajte se, dobri ljudi umiru radi nečijeg nemara. Ni ovaj mladić sa otoka Lastova neki dan nije trebao umrijeti, netko je za to odgovoran. Nije to ni prvi, a nažalost ni zadnji slučaj. Puna su vam usta brige za otoke, ali otočana je sve manje i manje. I probajte redefinirati stacionarne lokacije za helikoptere, meni nije logično da helikopter polijeće sa aerodroma blizu županijskog središta, pa leti na udaljeni otok Lošinj i sa pacijentom natrag. Možda bi bilo brže da se helikopter nalazi na Lošinju, odmah pokupi pacijenta i krene prema Rijeci. Hvala na pažnji. Nadam se da sam bio dovoljno jasan."]
[20,"TEA ŽOLO KULJIŠ","DIO PETI,\nČlanak 33.","Osim pretovarnih stanica te građevina i lokacija koje su od lokalnog interesa poput službenih odlagališta, lokacija odbačenog otpada u okoliš, reciklažnih dvorišta i mini pretovarnih stanica, predlaže se uvrstiti i neke nove tehnologije sustava odlaganja odnosno sanacije otpada koje će također biti financirane od strane Fonda za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti."]
[21,"MISLAV BRNETIĆ","DIO ŠESTI,\nČlanak 34.","Mišljenja sam kako je predmetnim člankom potrebno predvidjeti i novu katastarsku izmjeru, kao i uspostavu baze zemljišnih podataka (BZP) na otocima."]