{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću na Prijedlog Pravilnika o HR gnojidbenim proizvodima "]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"BRIGITA POPOVIĆ","Na temelju članka 17. stavka 3. Zakona o gnojidbenim proizvodima („Narodne novine“, broj 39/23), ministar poljoprivrede, šumarstva i ribarstva donosi","Zahtjev za ovlaštene laboratorije jedan od uvjeta jest Potvrda Hrvatske akreditacijske agencije o akreditaciji laboratorija sukladno normi HRN EN ISO/IEC 17025; molimo da se ovaj uvjet nadopuni s i/ili laboratoriji znanstveno - nastavnih institucija čiji su djelatnici ovlašteni sukladno normi HRN EN ISO/IEC 17025"]
[2,"NATAŠA HULAK","I. UVODNE ODREDBE,\nČlanak 2.","Članak 2, točka 3) mikroorganizam je jednostaničan ili višestaničan mikrobiološki organizam, uključujući mikroskopske gljive i viruse, koji su se sposobni razmnožavati ili prenositi genetski materijal"]
[3,"ZIJAH MAHMUTSPAHIĆ","VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nČlanak 19.","Stupanjem na snagu ovog Pravilnika trebao bi prestati važiti \"Pravilnik o gospodarenju muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se mulj koristi u poljoprivredi\"?!"]
[4,"VLADIMIR ŠUŠAK","TIP 4.: UZGOJNI SUPSTRATI,\nTIP 4.B. UZGOJNI SUPSTRATI ZA NEPOLJOPRIVREDNE NAMJENE","Uzgojni supstrat za nepoljoprivredne namjene, ovako opisan, ne smije biti gojidbeni proizvod. Proizvod dobiven obradom biootpada odvojeno sakupljenog iz pružanja javne komunalne usluge (biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda) koji nije namijenjen tržištu niti samostalno ili kao komponenta gojidbenih proizvoda završava na poljoprivrednim površinama, odnosno nije namijenjen za poljoprivrednu proizvodnju hrane ili proizvodnju u svrhu ishrane životinja nego služi isključivo za krajobrazno uređenje, komponenta za rekultivacijske slojeve, zaštitu od erozije, podloga sportsko-rekreacijskih površina i dječjih igrališta ili za biofiltera nikako ne treba biti gojidbeni proizvod u smislu Zakona o gojidbenim proizvodima ili u smislu ovog pravilnika. \nOBJAŠNJENJE:\nNeupitno je da se Zakon o gojidbenim proizvodima odnosi samo na gojidbene proizvode koji se stavljaju na tržište. Štoviše, sukladno Uredbi EU 2019/1009 europskog parlamenta i vijeća od 5. lipnja 2019. zakoni i pravilnici o gojidbenim proizvodima se ne bi trebao primjenjivati niti na proizvode koji u trenutku stavljanja na raspolaganje na tržištu ne nose oznaku CE, odnosno, s obzirom na vrlo lokalnu prirodu tržišta nekih proizvoda, ne bi se trebalo sprječavati stavljanje neusklađenih gnojiva na raspolaganje na unutarnjem tržištu u skladu s nacionalnim pravom i općim pravilima o slobodnom kretanju iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Osim toga, pravila se primjenjuju na dizajn, proizvodnju i stavljanje na tržište gojidbenih proizvoda EU-a, a Uredba se ne primjenjuje na uporabu ili način uporabe proizvoda za gnojidbu EU-a. Dakle, Uredbom se podržava neobvezno usklađivanje, što znači da države članice mogu staviti neusklađene gojidbene proizvode na tržište u skladu s nacionalnim pravom i općim pravilima o slobodnom kretanju. Budući da u Zakonu nismo jasno i posebno istakli ove važne odredbe Uredbe neophodno je da to barem djelomično uvažimo kroz Pravilnik kako bi se izbjegla nerazumijevanja i pogrešna primjena. Konkretno, Ministarstvo okoliša i zelene tranzicije odvojeno sakupljen i obrađen biootpad od strane komunalnih poduzeća, a koji je  pretvoren u kompost ili sličan proizvod za poboljšanje strukture tla i koji se nije koristio u poljoprivrednoj proizvodnji i nije završavao na tržištu (niti lokalnom niti tržištu EU) nego su se koristio za vlastite potrebe lokalne samouprave, prihvaćalo je u Očevidnik za ukidanje statusa otpada. Sada to Ministarstvo, pozivajući se na Zakon o gojidbenim proizvodima, odbija provesti isti postupak ukidanja statusa otpada i uvjetuje za takve proizvode provođenje postupka ishođenja sukladnost gojidbenog proizvoda EU-a, te cjelokupni postupak prebacuje u nadležnost Ministarstva poljoprivrede. Biootpad znači biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda. Nije potrebno naglašavati važnost za iskorištavanjem recikliranih ili organskih materijala u bilo koju svrhu, poticanje ciklusa hranjiva i razvoja kružnog gospodarstva, produljenja životni vijek proizvoda uz istovremeno smanjenja količina otpada i smanjenje emisija stakleničkih plinova. \nDirektivom 2008/98/EZ europskog parlamenta i vijeća o otpadu kaže se da ne bi smjelo biti nikakvih nejasnoća oko raznih aspekata definicije otpada i postupaka koje bi trebalo primijeniti na otpad koji prestaje biti otpadom. Kriteriji za prestanak statusa otpada, koji naravno osiguravaju visoku razinu zaštite okoliša i korist u pogledu zaštite okoliša i gospodarstva, trebaju se primijeniti i na kompost dobiven iz obrade biootpada i to na što jednostavniji način\nSam postupak oporabe je jednostavan te potvrda i provjere da takav proizvod ispunjava kriterije za prestanak statusa otpada ne bi smjela biti složena i komplicirana, ne više nego li je bila do sada (ispitivanje sastava, standardizacija i potvrde porijekla i namjene korištenja). Posebice znajući da takav kompost nije namijenjen za poljoprivrednu proizvodnju hrane ili proizvodnju u svrhu ishrane životinja nego ima drugu višestruku i korisnu namjenu: \n-za krajobrazno uređenje okoliša,\n-kao komponenta mješavina za rekultivacijske slojeve i zaštitu od erozije\n-kao komponenta za podloge sportsko-rekreacijskih površina i dječjih igrališta\n- kao komponenta za izradu biofiltera\n\nProglašavati ovako dobiven proizvod uzgojnim supstratom, a time gojidbenim proizvodom, potpuno je pogrešno, znajući njegovu ograničenu i okolišno i zdravstveno ne štetnu namjenu. To izrazito komplicira i poskupljuje postupak promjene statusa otpada i nepotrebno nameće postupak ishođenja sukladnosti, certifikacije i čak izradu deklaracija. Promjenu statusa ove vrste otpada i vođenje očevidnika trebalo bi ili zadržati pri Ministarstvu okoliša i zelene tranzicije ili taj postupak maksimalno pojednostaviti, isto kao što to rade i mnoge druge zemlje članice EU."]