{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":1,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":67,"n_cols":6,"rows_kept":67,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu akcijskog plana za implementaciju sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici do 2027."]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ŠIME VALIDŽIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.","Potpuno je neprihvatljivo smatrati razne poteškoće koje osoba ima u školi, na fakultetu, vojsci, na poslu, u međuljudskim odnosima ili općenito u životu mentalnim poteškoćama ili poremećajima osobnosti jer psihijatrija se često odnosi represivno prema takvim osobama i te osobe se obilježava i onemogućuje im se da ostvare svoj puni potencijal u životu.\n \nU školi (a slično je i na fakultetu, u vojsci, na poslu ili u društvu općenito) se događa da dominantna skupina (nasiljem ili prijetnjama, ruganjem, krađom stvari, ignoriranjem i/ili isključenjem iz društva) zlostavlja osobu koja je po nečemu drugačija, ali tu dominantnu skupinu nitko neće sankcionirati ali ako se zlostavljana osoba pobuni (odbijanjem ići u školu, uzvraćanjem prijetnji, lošem stavu prema školi ili društvu, držanjem sa strane, samoozljeđivanjem, spominjanjem samoubojstva ili ubojstva ili drugog oblika nasilja) onda će razne službene osobe tu osobu omalovažavati, okrivljavati, smatrati da ima problematično ponašanje, tražiti da promijeni školu, upućivati psihijatru ili ju čak prisilno zatvoriti u psihijatrijsku ustanovu i staviti na jake lijekove koje potpuno onesposobljuju osobu i imaju teške nuspojave jer ta osoba navodno predstavlja opasnost za sebe i druge. Škola priprema učenike za život u odrasloj dobi pa se te pojave ponavljaju na fakultetu, u vojsci, na poslu i u društvu općenito. U svakom razredu (od 20 do 30 učenika), 1 do 3 osobe su žrtve ovakvog zlostavljanja ili odbacivanja, a to znači od 3-14% učeničke populacije.\n \nTreba mijenjati društvo, a to mogu činiti medije, javne osobe, političari i institucije, posebice obrazovne institucije. Neprihvatljiva je društvena pojava da osoba koja je trpjela zlostavljanje u jednoj obrazovnoj ili radnoj sredini, ako se odseli, opet počne doživljavati zlostavljanje i društveno odbacivanje u novoj sredini ako se sazna da je bila žrtva u svojoj prethodnoj obrazovnoj ili radnoj sredini.\n \nKao što postoji pomoć za učenike i studente koje imaju poteškoće s matematikom, treba postojati pomoć za učenike, studente, vojnike, radnike i građane općenito koje imaju poteškoće u stvaranju međuljudskih odnosa (i tu ne mislim na psihijatrijsku pomoć nego savjetovanje o tome kako stvoriti međuljudske odnose, i to u slobodnom vremenu izvan škole, fakulteta ili posla tako da osoba ne doživi stigmatizaciju). Također, treba postojati i pomoć u stjecanju fizičkih vještina jer su osobe koje su slabije u sportu ili koje su općenito slabije tjelesne građe često meta ruganja i odbacivanja.\n \nBaš me zanima što se događa kad useljenici naiđu na neprihvaćanje od strane društva, nepravde, pa čak i nasilje? I na televiziji i na društvenim mrežama i od kolega na poslu često čujem svakakve izjave mržnje prema Romima i useljenicima iz Afrike i Azije pa im uzvratim da ako mogu Hrvati i drugi Europljani naseljavati kontinente u kojima su bijelci počinili genocid protiv domorodačkih naroda (kao što je Australija i Sjeverna i Južna Amerika) onda bi i Afrikanci i Azijci trebali imati pravo da se masovno useljavaju u Hrvatsku i općenito u Europu. Kao povratnik iz iseljeništva sam često trpio ruganje i omalovažavanje i komentare kao što su „Zašto si se vratio?“, „Samo se budale vraćaju“ ili „Pametni se iseljavaju“.\n \nUčenik ili student koji trpi zlostavljanje bi trebao imati pravo da se odluči za obrazovanje od kuće, a ako je ta osoba natprosječno inteligentna i radišna onda bi trebala imati pravo na ubrzano školovanje, tako da može postići više tijekom života. Ako je osoba samotnjak onda bi joj trebalo dati savjet koja su zanimanja (u sklopu svojih sklonosti) prikladna za takvu osobu (na primjer, programiranje računala), da se ne dogodi da osoba iz neznanja odabere zanimanje u kojemu je za uspjeh važno biti prihvaćen od strane većine i da se toj osobi nude samo nepoželjna radna mjesta.\n \nAko se radniku koji je godinama uspješno obavljao svoj posao ukine radno mjesto pa radnik uspješno ne položi ispit (jer je na njemu bilo gradiva za koje mu je rečeno da ga ne treba znati napamet) ili probu za drugo ponuđeno radno mjesto, ili ako psiholog procijeni da osoba nije sposobna za niti jedno radno mjesto osim neko slabo-plaćeno radno mjesto ali odbija dati ikakvo obrazloženje, onda bi radnik trebao zadržati svoju dotadašnju plaću i imati pravo na neovisnu procjenu znanja i sposobnosti. Možda je to neizvedivo kod poduzeća u privatnom vlasništvu ali nema razloga da se to ne čini ako je radnik zaposlen u državnoj ili javnoj službi ili nekom poduzeću koje je u državnom vlasništvu. Neprihvatljivo je da je prema sadašnjim pravilima radnik koji takvo nešto doživi potpuno nemoćan. Ako taj radnik dobije otkaz onda bih trebao imati pravo na naknadu u visini dotadašnje plaće jer ako društvo zlostavlja radnika onda je sasvim pošteno da to isto društvo putem poreza plati obeštećenje radniku. Sve to košta ali ako država ima novaca za prisilno zatvaranje u psihijatrijske osoba koje su žrtve zlostavljanja onda može naći i novaca da se obešteti žrtve zlostavljanja ili društvenog odbacivanja iz poreza tog istog društva koje je izvor zlostavljanja.\n \nTreba povećati najniže plaće jer, na primjer, čistačice svojim radom omogućavaju da funkcionira cijelo društvo. Kao primjer, po čemu je koeficijent izvršnog direktora 5 puta veći od koeficijenta administrativnog tajnika ili 9 puta veći od koeficijenta čistačice?!\n \nSve što sam ovdje napisao se ne odnosi samo na Hrvatsku jer sam od 1970. do 1992. živio u Australiji i nije tamo ništa bolje. Osim toga, tijekom desetljeća sam pogledao brojne filmove i reportaže na vijestima na televiziji (uglavnom iz Sjedinjenih Američkih Država, ali i iz Kanade, Engleske, Škotske, Irske, Danske, Finske, Švedske, pa čak i Japana) i u tim državama stanje nije ništa bolje. To ipak nije izgovor da se ne treba ništa poboljšavati jer, kao što kod ekološkog aktivizma s kojim se bavim u slobodno vrijeme, treba „misliti globalno a djelovati lokalno“ a uključim se i u rasprave i savjetovanje u drugim državama kad naiđem na priliku za to."]
[2,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.","U uvodnom dijelu tekst au odlomku koji počinje s \"Godine 2022\" upućuje se na Sliku 1 koje nema kasnije ni u tekstu ni u prilogu"]
[3,"PRAVOBRANITELJ/ICA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.","Poštovana,\n\nPravobraniteljica za ravnopravnost spolova, sukladno odredbi čl. 22. st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova (Narodne novine,  br. 82/08. i 69/17.), prati provedbu Zakona i drugih propisa koji se tiču ravnopravnosti spolova. Slijedom opisane nadležnosti, Pravobraniteljica dostavlja svoje mišljenje na Nacrt Akcijskog plana za implementaciju sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici do 2027. godine (dalje u tekstu: Akcijski plan).\n\nNakon uvida u predmetni Akcijski plan, Pravobraniteljica ukazuje da tekst istoga (koji se nalazi u postupku javnog savjetovanja) nije pisan rodno osjetljivim jezikom te ne sadrži odredbu o korištenju pojmova s rodnim značenjem, što je u suprotnosti sa čl.43. Zakona o ravnopravnosti spolova, kao organskim zakonom, te odredbom čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor („Narodne novine“, br. 74/15). Pravobraniteljica predlaže da se ovom prilikom predmetni Akcijski plan uskladi s navedenim aktima.\n\nNaime, odredbom čl. 43. Zakona o ravnopravnosti spolova (Narodne novine, broj 82/08, 69/17) propisano je: „Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira jesu li u zakonima ili drugim propisima korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se na jednak način na muški i ženski rod.“ \n\nJedinstvena metodološko-nomotehnička pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor (Narodne novine, br. 74/15) u čl.1.st.3. propisuju kako se pravila daju u obliku koji je najprimjereniji za pisanje zakona i na odgovarajući način se primjenjuju na sve druge propise. U čl.2.st.2. propisano je da se navedena pravila mogu primjenjivati na strategije, planove, programe, rezolucije i deklaracije.\nU čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, a koji regulira pisanje rodnih pojmova, propisano je slijedeće:\n„(1) Propisi se moraju pisati rodno osjetljivim jezikom, tako da se koristi rodno neutralni oblik primjerice: podnositelj tužbe, umjesto da se navodi podnositelj muškarac ili žena, podnositelj/ica, odnosno podnositelj ili podnositeljica.\n(2) Radi jasnoće, manjeg opterećenja i izbjegavanja nepotrebne duljine teksta propisa, posebnom odredbom u članku kojim se daju objašnjenja, odnosno definicije pojmova ili u posebnom članku iza toga dat će se određenje korištenja pojmova s rodnim značenjem.\n(3) Odredba kojom se uređuje sadržaj iz stavka 2. ovoga članka može glasiti: »Izrazi koji se koriste u ovome propisu, a imaju rodno značenje odnose se jednako na muški i ženski rod.«\n\nSlijedom svega navedenog Pravobraniteljica predlaže da se, u cilju dosljedne provedbe načela ravnopravnosti spolova kao jedne od najviših vrednota ustavnog poretka RH i temelja za tumačenje Ustava, u ovaj Akcijski plan svakako uvrsti predmetna odredba o korištenju pojmova s rodnim značenjem.\n\nTakođer, Pravobraniteljica uočava kako se, kao pokazatelji rezultata u pojedinim mjerama, između ostaloga, navodi i broj sudionika događaja (npr. broj aktivnih stručnjaka po iskustvu/mentora oporavka, broj korisnika usluga uključen u izradu županijskih strateških dokumenata vezano uz mentalno zdravlje i implementaciju istih, broj osoba koje koriste usluge mobilnih timova, broj sudionika na radionicama, broj educiranih liječnika obiteljske medicine, broj educiranih osoba koje se u svom profesionalnom radu susreću s osobama sa psihičkim teškoćama, broj stručnjaka educiranih za primjenu različitih psihoterapijskih postupaka, broj educiranih odgojno/obrazovnih djelatnika, broj polaznika psihoterapijskih škola, broj zaposlenih osoba s težim mentalnim poremećajima). \n\nS tim u vezi, predlaže se razmotriti mogućnost da se navedeni podaci (gdje god je to moguće) iskazuju razvrstano po spolu, a što bi bilo u skladu i sa čl.17.st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova koji glasi: „Svi statistički podaci i informacije o osobama, koji se prikupljaju, evidentiraju i obrađuju u tijelima državne vlasti, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost u skladu s propisima, moraju biti iskazani po spolu.“\n\nU okviru svojih zakonskih ovlasti, Pravobraniteljica posvećuje pažnju i području mentalnog zdravlja s posebnim naglaskom na rodni aspekt ove problematike. U kontekstu navedenog Pravobraniteljica ukazuje na određeni stupanj korelacije između obiteljskog nasilja (kao i svih oblika rodno uvjetovanog nasilja) i narušenog mentalnog zdravlja (npr. različiti oblici ovisnosti, PTSP), a koju je detektirala u pojedinim slučajevima temeljem dugogodišnje prakse postupanja po pritužbama žrtava tih oblika nasilja. Kod prevencije mentalnih bolesti svakako je nužna podrška obitelji i okoline, a koja podrška žrtvama obiteljskog nasilja ponekad izostaje (posebice zbog njihove stigmatizacije).\n\nPrema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo za 2021. i 2022. godinu (koje je Pravobraniteljica analizirala u svojem Izvješću o radu za 2023. godinu), proizlazi slijedeće.\n\nMentalni poremećaji uzrokovani alkoholom, shizofrenija, depresivni poremećaji, mentalni poremećaji zbog oštećenja i disfunkcije mozga i tjelesne bolesti te reakcije na teški stres i poremećaji prilagodbe, uključujući posttraumatski stresni poremećaj (PTSP) predstavljaju preko 55% svih uzroka hospitalizacije zbog mentalnih poremećaja. Pritom se bilježe znatne razlike u bolničkom pobolu po spolu. Tako su muškarci najviše bili hospitalizirani zbog mentalnih poremećaja uzrokovanih alkoholom (udio oko 25% u hospitalizacijama osoba muškog spola), a žene zbog depresivnih poremećaja (udio oko 15% u hospitalizacijama osoba ženskog spola).\nTakođer, prema podacima HZJZ-a, postoje razlike u oboljevanju prema spolu unutar određenih dobnih skupina. U obje godine (2021. i 2022.), za dob do 9 godina i oba spola najčešći razlozi hospitalizacija bili su pervazivni razvojni poremećaji i specifični poremećaji razvoja govora i jezika, a za dob 10-19 godina i oba spola bili su emocionalni poremećaji s početkom specifično u djetinjstvu i mješoviti poremećaj ponašanja i osjećaja. U dobi 20-39 godina vodeći uzroci hospitalizacija muškaraca bili su shizofrenija i mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom, a žena specifični poremećaji ličnosti i akutni i prolazni psihotični poremećaji. U dobi 40-59 godina vodeći uzroci hospitalizacija muškaraca bili su mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom i shizofrenija, a žena depresivni poremećaji i shizofrenija. U dobi 60 i više godina najčešći razlozi hospitalizacija muškaraca bili su mentalni poremećaji uzrokovani alkoholom i ostali mentalni poremećaji zbog oštećenja i disfunkcije mozga i tjelesne bolesti, a kod žena ostali mentalni poremećaji zbog oštećenja i disfunkcije mozga i tjelesne bolesti i depresivni poremećaji.\n\nPrema podacima HZJZ-a, u 2022. - registriran je manji broj samoubojstava nego 2021., za 31 slučaj te podjednak broj kao 2020. (556 samoubojstava). Najveći broj samoubojstava registrira se u dobi 65 i više godina, u toj dobi najviša je i stopa smrtnosti od samoubojstava (odnos broja smrti od samoubojstava u odnosu na broj stanovnika u dobi 65 i više godina). Broj samoubojstava muškaraca znatno je veći nego žena (2022. – odnos 3,2:1, udio 76,4%), što je vidljivo u svim dobnim skupinama od 15 godina naviše. U dobi 10-14 godina u 2022., registrirana su 2 samoubojstva kod osoba muškog spola, 2021. - nije bilo samoubojstava u toj dobi, a 2020. - 2 samoubojstva bila su registrirana kod osoba ženskog spola. \n\nŠto se tiče mentalnog zdravlja radne populacije, trendovi pokazuju da postoje spolne razlike u izloženosti psihosocijalnim rizicima na radnim mjestima (npr. veća izloženost žena seksualnom uznemiravanju na radom mjestu) te da žene doživljavaju u prosjeku više razine stresa povezanog s radom, što se negativno odražava na njihovo mentalno zdravlje. Što se tiče korisnika/ica Savjetovališta za psihosocijalne rizike HZJZ-a za razdoblje studeni - prosinac 2023., 80% korisnica su bile žene koje su se javile zbog stresnih situacija vezanih uz radno mjesto.\n\nSvi navedeni podaci ukazuju kako je području mentalnog zdravlja potrebno pristupiti i sa rodnog aspekta, a što svakako podrazumijeva prikupljanje rodno segregiranih podataka kao i prepoznavanje rizika višestruke diskriminacije kojem su izložene žene sa problemima mentalnog zdravlja. \n\nStoga bi i u Akcijskom planu, posebice u njegovom uvodnom dijelu (u kojem se navodi kako se na razini primarne zdravstvene zaštite „pobol ne prikazuje prema spolu“), svakako trebalo navesti i određene relevantne statističke podatke HZJZ-a koji su rodno segregirani, kao što su gore navedeni podaci koje je Pravobraniteljica pribavila od HZJZ-a i analizirala u svojem Izvješću o radu za 2023. godinu. \n\nImajući u vidu sve navedeno, Pravobraniteljica je u svojem Izvješću o radu za 2023. uputila i određene preporuke u području mentalnog zdravlja:\n(1) Području mentalnog zdravlja pristupiti sa rodno osjetljivog aspekta, što posebice uključuje prikupljanje rodno segregiranih statističkih podataka.\n(2) Primjenjivati individualizirani rodno-senzibilni medicinski pristup u liječenju.\n(3) Osigurati multidisciplinarni pristup u analizi problematike mentalnog zdravlja te izlučiti indikatore koji čine podlogu za stvaranje uspješne preventivne politike.\n(4) Senzibilizirati javnost za problematiku mentalnog zdravlja te izazove sa kojima se susreću osobe sa problemima u mentalnom zdravlju.\n(5) Provoditi kampanje u cilju destigmatizacije osoba s problemima mentalnog zdravlja.\n(6) Educirati relevantne stručnjake/kinje o važnosti rodno osjetljivog pristupa u liječenju mentalnog zdravlja.\n(7) Provoditi istraživanja iz područja mentalnog zdravlja s posebnim osvrtom na rodne specifičnosti te, sukladno dobivenim rezultatima, kreirati odgovarajuće programe liječenja kao i preventivne politike.\n\nStoga Pravobraniteljica predlaže da se u nacrt Akcijskog plana uvrsti rodni aspekt u pristupu ovoj problematici, a koji će svakako uključivati prikupljanje rodno segregiranih statističkih podataka, rodno-senzibilni medicinski pristup u liječenju, edukacije stručnjaka/kinja o važnosti rodno osjetljivog pristupa u liječenju mentalnih bolesti kao i provođenje istraživanja iz ovog područja s posebnim osvrtom na rodne specifičnosti. Navedeno bi trebalo svakako uključiti  u posebne prioritete odnosno ciljeve Akcijskog plana. \n\nS tim u vezi, Pravobraniteljica smatra da bi se u Akcijskom planu trebalo uzeti u obzir i specifične potrebe osoba s mentalnim problemima i poremećajima, a posebice obzirom na njihov spol, trudnoću, majčinstvo i očinstvo, spolnu orijentaciju i rodni identitet. Dakle, trebalo bi prepoznati specifične potrebe svake pojedine osobe te rizike višestruke diskriminacije kojoj su potencijalno izložene (kao što su primjerice pripadnici/ice LGBTIQ populacije, žene žrtve obiteljskog i rodno utemeljenog nasilja, žrtve trgovanja ljudima, žrtve seksualnog nasilja, osobe u prostituciji, trudnice i rodilje, žene u ruralnim područjima, žene s invaliditetom i sl.), radi čega je potrebno razviti specijalizirani, sveobuhvatni i interdisciplinarni pristup u pružanju pomoći i podrške.\n\nS poštovanjem, \nPravobraniteljica za ravnopravnost spolova \nVišnja Ljubičić, dipl. iur."]
[4,"BRANKA PALJETAK","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.","Nekoliko ključnih aspekata Nacrta Akcijskog plana zahtijevaju dodatnu razradu i preciziranje kako bi se osigurala učinkovita implementacija sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici.\n1. Uloga psihoterapeuta u mobilnim timovima: Nacrt predviđa uspostavu mobilnih timova za zaštitu mentalnog zdravlja u zajednici, ali ne specificira sastav tih timova. Preporučujem da se eksplicitno navede uključivanje ovlaštenih psihoterapeuta u ove timove, s obzirom na njihovu stručnost u pružanju psihosocijalne podrške i terapijskih intervencija. Takva praksa je u skladu s modelima u zemljama poput Njemačke i Austrije, gdje su psihoterapeuti integralni članovi multidisciplinarnih timova. \n2. Integracija psihoterapije u obrazovni sustav: Nacrt prepoznaje važnost rane intervencije, ali ne predviđa konkretne mjere za uključivanje psihoterapeuta u škole i druge obrazovne institucije. Predlažem da se u Plan uključi zapošljavanje ili vanjsko angažiranje ovlaštenih psihoterapeuta s dodatnom edukacijom iz dječje i adolescentne psihoterapije, kako bi se osigurala pravovremena podrška djeci i mladima.\n3. Edukacija i standardizacija: Plan predviđa edukaciju stručnjaka, ali ne uključuje HKPT kao partnera u izradi i provedbi edukativnih programa. S obzirom na zakonske ovlasti HKPT-a u području psihoterapije, preporučujem njihovo formalno uključivanje u ovaj segment, kako bi se osigurala usklađenost s profesionalnim standardima i europskim smjernicama.\n4.Financiranje psihoterapijskih usluga: Trenutna naknada za psihoterapijske usluge kroz HZZO nije dostatna za pokrivanje realnih troškova rada. Preporučujem reviziju financijskog modela, uključujući povećanje satnice i korištenje EU fondova, kako bi se osigurala održivost i dostupnost psihoterapijskih usluga u javnom sustavu.\n\nU potpunosti podržavam komentar Hrvatske komore psihoterapeuta na Nacrt Akcijskog plana, koji detaljno elaborira navedene preporuke i pruža dodatne argumente za njihovu implementaciju."]
[5,"HRVATSKA KOMORA PSIHOTERAPEUTA","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.",{"$cut":{"chars":18084,"head":"Komentar Hrvatske komore psihoterapeuta na Nacrt Akcijskog plana zaštite mentalnog zdravlja u zajednici do 2027.\n\nU vremenu kada se europski zdravstveni sustavi sve više okreću holističkom pristupu mentalnom zdravlju, Hrvatska stoji pred povijesnom prilikom da redefinira svoju strategiju u skladu s najboljim praksama. Akcijski plan za implementaciju sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici do 2027. važan je korak naprijed, ali smatramo da bi njegovo osnaživanje uključivanjem ovlaštenih psihoterapeuta i ovlaštenih savjetodavnih terapeuta kao ključnih dionika osiguralo još veću učinkovitost i održivost. Slijedi obrazložen komentar Hrvatske komore psihoterapeuta (HKPT) s prijedlozima za unaprjeđenje Plana.\n\nZakonski okvir i uloga psihoterapije u Hrvatskoj\nPsihoterapija je u Hrvatskoj regulirana Zakonom o djelatnosti psihoterapije (NN 18/22), koji definira psihoterapiju kao djelatnost od interesa za Republiku Hrvatsku te propisuje uvjete obavljanja, standarde obrazovanja i nadzor nad radom psihoterapeutazakon.hrzakon.hr. Prema Zakonu, ovlašteni psihoterapeut i ovlašteni savjetodavni terapeut jesu osobe koje su stekle odgovarajuće obrazovanje i upisane su u imenike HKPT-a, čime su dobile pravo na samostalno obavljanje djelatnosti psihoterapije. HKPT je uspostavljena kao samostalna strukovna organizacija s javnim ovlastima koja brine o razvoju, stručnosti, etičnosti i ugledu psihoterapijske djelatnosti u RH. Komora provodi stručni nadzor nad radom svojih članova, utvrđuje standarde rada, vodi službene registre te zastupa ovlaštene psihoterapeute u zaštiti njihovih profesionalnih interesa. Također, HKPT je prema Zakonu dužna suradivati s državnim tijelima u rješavanju pitanja važnih za djelatnost psihoterapije te poticati i organizirati stručno usavršavanje psihoterapeuta. \n\nUključivanje psihoterapeuta u mobilne timove i zajedničku skrb\nPredloženi Akcijski plan uvodi mobilne timove za mentalno zdravlje u zajednici, no u trenutnom nacrtu uloga psihoterapeuta i savjetodavnih terapeuta u tim timovima nije jasno definirana. HKPT smatra da je ključno da ovlašteni psihoterapeuti budu ravnopravni članovi mobilnih timova uz druge struke (psihijatri, psiholozi, medicinske sestre, socijalni radnici itd.). Psihoterapeuti donose specifična znanja i vještine pružanja psihosocijalnih intervencija koje su neophodne za sveobuhvatnu skrb.\n\nIskustva europskih zemalja potvrđuju takav multidisciplinarni pristup. U Njemačkoj i Austriji, psihoterapeuti su obavezni članovi multidisciplinarnih timova za mentalno zdravlje, čime se osigurava cjelovit pristup pacijentima. Austrija je još 1991. zakonski priznala psihoterapiju kao profesiju te danas ima široku mrežu zajednicom usmjerenih službi u kojima djeluju raznovrsni stručnjaci, uključujući i psihoterapeute. U Austrijskim pokrajinama gdje su razvijene službe za mentalno zdravlje u zajednici, timovi uključuju psihijatre, socijalne radnike, medicinske sestre, psihologe i psihoterapeute, što je međunarodno prepoznato kao dobra praksa. Time se teret skrbi rasterećuje s bolnica i osigurava kontinuirana podrška oboljelima u njihovoj sredini.\n\nSlično tome, u Njemačkoj je preko 22.000 licenciranih psihoterapeuta za odrasle koji pružaju usluge kroz javnozdravstveni sustav – oko polovica ih radi u vlastitim praksama ugovorenima s javnim osiguranjem, a polovica u ustanovama. Ovo znači da su psihoterapeuti čvrsto integrirani u primarnu i sekundarnu zdravstvenu zaštitu. Njemački model pokazuje da veliki broj građana koristi psihoterapijske usluge kroz redovni zdravstveni sustav – procjenjuje se da godišnje oko 2,8 milijuna pacijenata prima ambulantnu ili bolničku psihoterapijsku skrb. Takva dostupnost ne bi bila moguća bez sustavnog uključivanja psihoterapeuta u mrežu zdravstvene zaštite.\n\nSkandinavske zemlje također naglašavaju ulogu psihosocijalne podrške u zajednici. Primjerice, Švedska osigurava da svaka škola ima pristup psihologu ili psihoterapeutu radi prevencije kriznih situacija i pružanja podrške učenicima. Finska je zakonski propisala da učenici imaju pravo na usluge školskog psihologa i socijalno"}}]
[6,"MARIJA LUGARIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.","Predlažem drugačije strukturirati dokument na način da se uz svaku mjeru odmah navede indikator uspješnosti, kao i nositelji provedbe, potrebna sredstva itd. kako bi dokument bilo lakše pratiti (posebno kasnije u provedbi)"]
[7,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nUVOD","U akcijskom planu važno je obuhvatiti i osobe s akutnim i kroničnim zdravstvenim somatskim poteškoćama pod ranjive skupine kao one kojima je iznimno važno osigurati kontinuiranu podršku zbog velikog utjecaja koju takve bolesti i stanja mogu imati na njihovo mentalno zdravlje i sve njihove druge životne uloge kao i na njihove bližnje, pogotovo ako za njih primarno skrbe. Nevladine organizacije ovdje popunjavaju praznine koje postoje u zdravstvenom sustavu i organiziraju takvu vrstu pomoći u zajednici. Podrška unutar sustava je manjkava i nedosljedno dostupna. Somatske poteškoće također trebaju biti naglašene i obuhvaćene ovim akcijskim planom."]
[8,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nUVOD","Poštovani, mentalno zdravlje čovjeka njeguje se od prvih godina života. Zato je važno da svaki vrtić, svaka OŠ i SŠ imaju psihologa u stručnoj službi (a to nije tako u stvarnosti, iako državni pedagoški standard iz 2008. propisuje da psiholog treba biti u školi koja ima 180 - 500 učenika). Škola u kojoj ja radim ima razredna odjeljenja s više od tri učenika s teškoćama, imamo preko 370 učenika i svake godine nam se odbija zamolba za zapošljavanjem psihologa. Ukratko: imamo mi zakone i ciljeve, ali oni se ne provode."]
[9,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Kod 'Pokazatelj rezultata: Broj psihijatrijskih timova u Službama za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti u zavodima za javno zdravstvo' je početna vrijednost 48, a ciljana 55. Znači li to da će u razdoblju od 2 godine ustrojiti 7 timova na području cijele Hrvatske?"]
[10,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Kod 'Pokazatelj rezultata:  Broj udruga u području mentalnog zdravlja'. Broj udruga nije toliko važan pokazatelj kao broj pruženih usluga ili broj osoba koje su primile podršku."]
[11,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Kod: 'Pokazatelj rezultata: Broj aktivnih stručnjaka po iskustvu /mentora oporavka' nije jasno što je 'aktivni stručnjak'. Predlažem 'zaposlenih' umjesto 'aktivnih'."]
[12,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Zbog čega je početna referentna godina 2020. za bolničko liječenje kada se o tome vodi statistika svake godine.  Akc.plan je za razdoblje 25-27. (a 2024 trajala je izrada plana). Zašto kao početna nije uzeta 2023. ?"]
[13,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Trebalo bi preimenovati 'različitih oblika pružanja skrbi u zajednici jer \"različiti oblici\" nisu različiti mobilni timovi (ili drugačije specijalizirani). Preimenujte ovaj prioritet u 'sustav pružanja mobilne skrbi....'"]
[14,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Vezano za točku mjere broj 2 i 3, o formiranju mobilnih timova, smatramo da je važno specifično odrediti koje sve struke trebaju biti uključene u mobilni tim (npr. iz područja  psihijatrije, psihoterapije, psihologije, socijalne pedagogije...)."]
[15,"ŠIME VALIDŽIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","(Ovdje ću ponoviti ono što sam napisao na samom početku ovog savjetovanja pod „AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.“)\n \nPotpuno je neprihvatljivo smatrati razne poteškoće koje osoba ima u školi, na fakultetu, vojsci, na poslu, u međuljudskim odnosima ili općenito u životu mentalnim poteškoćama ili poremećajima osobnosti jer psihijatrija se često odnosi represivno prema takvim osobama i te osobe se obilježava i onemogućuje im se da ostvare svoj puni potencijal u životu.\n \nU školi (a slično je i na fakultetu, u vojsci, na poslu ili u društvu općenito) se događa da dominantna skupina (nasiljem ili prijetnjama, ruganjem, krađom stvari, ignoriranjem i/ili isključenjem iz društva) zlostavlja osobu koja je po nečemu drugačija, ali tu dominantnu skupinu nitko neće sankcionirati ali ako se zlostavljana osoba pobuni (odbijanjem ići u školu, uzvraćanjem prijetnji, lošem stavu prema školi ili društvu, držanjem sa strane, samoozljeđivanjem, spominjanjem samoubojstva ili ubojstva ili drugog oblika nasilja) onda će razne službene osobe tu osobu omalovažavati, okrivljavati, smatrati da ima problematično ponašanje, tražiti da promijeni školu, upućivati psihijatru ili ju čak prisilno zatvoriti u psihijatrijsku ustanovu i staviti na jake lijekove koje potpuno onesposobljuju osobu i imaju teške nuspojave jer ta osoba navodno predstavlja opasnost za sebe i druge. Škola priprema učenike za život u odrasloj dobi pa se te pojave ponavljaju na fakultetu, u vojsci, na poslu i u društvu općenito. U svakom razredu (od 20 do 30 učenika), 1 do 3 osobe su žrtve ovakvog zlostavljanja ili odbacivanja, a to znači od 3-14% učeničke populacije.\n \nTreba mijenjati društvo, a to mogu činiti medije, javne osobe, političari i institucije, posebice obrazovne institucije. Neprihvatljiva je društvena pojava da osoba koja je trpjela zlostavljanje u jednoj obrazovnoj ili radnoj sredini, ako se odseli, opet počne doživljavati zlostavljanje i društveno odbacivanje u novoj sredini ako se sazna da je bila žrtva u svojoj prethodnoj obrazovnoj ili radnoj sredini.\n \nKao što postoji pomoć za učenike i studente koje imaju poteškoće s matematikom, treba postojati pomoć za učenike, studente, vojnike, radnike i građane općenito koje imaju poteškoće u stvaranju međuljudskih odnosa (i tu ne mislim na psihijatrijsku pomoć nego savjetovanje o tome kako stvoriti međuljudske odnose, i to u slobodnom vremenu izvan škole, fakulteta ili posla tako da osoba ne doživi stigmatizaciju). Također, treba postojati i pomoć u stjecanju fizičkih vještina jer su osobe koje su slabije u sportu ili koje su općenito slabije tjelesne građe često meta ruganja i odbacivanja.\n \nBaš me zanima što se događa kad useljenici naiđu na neprihvaćanje od strane društva, nepravde, pa čak i nasilje? I na televiziji i na društvenim mrežama i od kolega na poslu često čujem svakakve izjave mržnje prema Romima i useljenicima iz Afrike i Azije pa im uzvratim da ako mogu Hrvati i drugi Europljani naseljavati kontinente u kojima su bijelci počinili genocid protiv domorodačkih naroda (kao što je Australija i Sjeverna i Južna Amerika) onda bi i Afrikanci i Azijci trebali imati pravo da se masovno useljavaju u Hrvatsku i općenito u Europu. Kao povratnik iz iseljeništva sam često trpio ruganje i omalovažavanje i komentare kao što su „Zašto si se vratio?“, „Samo se budale vraćaju“ ili „Pametni se iseljavaju“.\n \nUčenik ili student koji trpi zlostavljanje bi trebao imati pravo da se odluči za obrazovanje od kuće, a ako je ta osoba natprosječno inteligentna i radišna onda bi trebala imati pravo na ubrzano školovanje, tako da može postići više tijekom života. Ako je osoba samotnjak onda bi joj trebalo dati savjet koja su zanimanja (u sklopu svojih sklonosti) prikladna za takvu osobu (na primjer, programiranje računala), da se ne dogodi da osoba iz neznanja odabere zanimanje u kojemu je za uspjeh važno biti prihvaćen od strane većine i da se toj osobi nude samo nepoželjna radna mjesta.\n \nAko se radniku koji je godinama uspješno obavljao svoj posao ukine radno mjesto pa radnik uspješno ne položi ispit (jer je na njemu bilo gradiva za koje mu je rečeno da ga ne treba znati napamet) ili probu za drugo ponuđeno radno mjesto, ili ako psiholog procijeni da osoba nije sposobna za niti jedno radno mjesto osim neko slabo-plaćeno radno mjesto ali odbija dati ikakvo obrazloženje, onda bi radnik trebao zadržati svoju dotadašnju plaću i imati pravo na neovisnu procjenu znanja i sposobnosti. Možda je to neizvedivo kod poduzeća u privatnom vlasništvu ali nema razloga da se to ne čini ako je radnik zaposlen u državnoj ili javnoj službi ili nekom poduzeću koje je u državnom vlasništvu. Neprihvatljivo je da je prema sadašnjim pravilima radnik koji takvo nešto doživi potpuno nemoćan. Ako taj radnik dobije otkaz onda bih trebao imati pravo na naknadu u visini dotadašnje plaće jer ako društvo zlostavlja radnika onda je sasvim pošteno da to isto društvo putem poreza plati obeštećenje radniku. Sve to košta ali ako država ima novaca za prisilno zatvaranje u psihijatrijske osoba koje su žrtve zlostavljanja onda može naći i novaca da se obešteti žrtve zlostavljanja ili društvenog odbacivanja iz poreza tog istog društva koje je izvor zlostavljanja.\n \nTreba povećati najniže plaće jer, na primjer, čistačice svojim radom omogućavaju da funkcionira cijelo društvo. Kao primjer, po čemu je koeficijent izvršnog direktora 5 puta veći od koeficijenta administrativnog tajnika ili 9 puta veći od koeficijenta čistačice?!\n \nSve što sam ovdje napisao se ne odnosi samo na Hrvatsku jer sam od 1970. do 1992. živio u Australiji i nije tamo ništa bolje. Osim toga, tijekom desetljeća sam pogledao brojne filmove i reportaže na vijestima na televiziji (uglavnom iz Sjedinjenih Američkih Država, ali i iz Kanade, Engleske, Škotske, Irske, Danske, Finske, Švedske, pa čak i Japana) i u tim državama stanje nije ništa bolje. To ipak nije izgovor da se ne treba ništa poboljšavati jer, kao što kod ekološkog aktivizma s kojim se bavim u slobodno vrijeme, treba „misliti globalno a djelovati lokalno“ a uključim se i u rasprave i savjetovanje u drugim državama kad naiđem na priliku za to."]
[16,"JASMINA SOČKOVIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","U mjerama i KPI-jevima nije eksplicitno navedena uloga psihoterapeuta u mobilnim timovima, iako su ključni za pružanje psihosocijalnih intervencija. U europskim standardima (npr. Njemačka, Austrija) psihoterapeuti su obavezni članovi multidisciplinarnih timova.\nHKPT (Hrvatska komora psihoterapeuta)i SPUH (Savez psihoterapijskih udruga Hrvatske), koji je bio ključan za razvoj Zakona o djelatnosti psihoterapije - nisu uključeni kao sunositelji, a HKPT su jedina komora u Hrvatskoj koja okuplja stručnjake koje su 100% vezani uz područje mentalnog zdravlja."]
[17,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Poštovani, kao učiteljica uočavam sve veći broj djece s mentalnim poremećajima i smatram da je jako važno da svaka osnovna škola ima u svojoj stručnoj službi psihologa (na primjer škola u kojoj radim ima 380 učenika i još uvijek nema psihologa iako se svake godine upućuje zamolba osnivaču). Po državnom pedagoškom standardu u jednom razrednom odjeljenju bi trebalo biti najviše troje učenika s teškoćama, a taj broj u stvarnosti je daleko veći. Vrtići, škole, domovi za starije i nemoćne, domovi zdravlja trebali bi imati stalno zaposlene psihologe. Mentalno zdravlje građana se čuva i njeguje dobrim zakonima, radom, odgovornošću, humanošću i poštenjem, a te vrijednosti izumiru, pogotovo kod osoba koje pune medijske prostore."]
[18,"JELENA BEKAVAC KRČADINAC","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Poštovani, kao učiteljica uočavam sve veći broj djece s mentalnim poremećajima i smatram da je jako važno da svaka osnovna škola ima u svojoj stručnoj službi psihologa (na primjer moja škola s 380 učenika još uvijek nema psihologa iako se svake godine upućuje zamolba osnivaču). Po državnom pedagoškom standardu u jednom razrednom odjeljenju bi trebalo biti najviše troje učenika s teškoćama, a taj broj u stvarnosti je daleko veći. Vrtići, škole, domovi za starije i nemoćne, domovi zdravlja trebali bi imati stalno zaposlene psihologe. Mentalno zdravlje građana se čuva i njeguje dobrim zakonima, radom, odgovornošću, humanošću i poštenjem, a te vrijednosti izumiru, pogotovo kod osoba koje pune medijske prostore."]
[19,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Obzirom da su organizacije civilnoga drustva postojeći dragocjeni resurs usluga pidrške u zajednici, molimo da na članak 4. Dodate i tekst: , suradnja s organizacijama civilnog društva u zajednici."]
[20,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Imamo napomenu za slijedeći članak:\n4. Razvijati službe i usluge za zaštitu mentalnog zdravlja u zajednici sukladno lokalnim potrebama zajednice uz postupno usmjeravanje pacijenata iz stacionarnih zdravstvenih ustanova prema korištenju usluga u lokalnoj zajednici (dispanzeri i psihološki timovi u domovima zdravlja, centri za mentalno zdravlje u zajednici)."]
[21,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","6. Osigurati liječenje putem multidisciplinarnog tima stručnjaka u skladu s individualnim planom liječenja, uključujući i dostupnost potpore od strane peer workera/ mentora oporavka ( educiranih osoba s osobnim iskustvom oporavka od psihičke bolesti), te poticati izradu plana oporavka kao pacijentova osobnog dokumenta;"]
[22,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","U članku:\n\"6. Osigurati liječenje putem multidisciplinarnog tima stručnjaka u skladu s individualnim planom liječenja, uključujući dostupnost potpore osobama s osobnim iskustvom psihičke bolesti (engl. peer worker/mentor oporavka) te poticati izradu plana oporavka kao pacijentova osobnog dokumenta; \" j - e nejasno napisan dio o peer stručnjacima/ workerima. \nIz teksta se čini kao da je važno osigurati potporu peer workerima ( iako, kao udruga pacijenata, i peer stručnaka, smatramo da je i to važno, u smislu supervizija i korefleksija) pretpostavljamo da je tekst trebao glasiti: uključujući i dostupnost potpore od strane peer workera/ mentora oporavka ( educiranih osoba s osobnim iskustvom oporavka od psihičke bolesti). \nMolimo vas da ovaj dio teksta sukladno tome iizmijenite, osobito dodate dio s iskustvom oporavka, jer nas ovakav predloženi tekst opet stigmatizira unatoč pozitivnoj intenciji."]
[23,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Mentalno zdravlje djece i adolescenata\n🔍Najčešći izazovi:\nAnksioznost i depresija\nStres povezan sa školom i ocjenama\nVršnjačko nasilje (uključujući cyberbullying)\nProblemi s identitetom i samopouzdanjem\nObiteljski problemi, zanemarivanje ili zlostavljanje\nPoremećaji prehrane i samoozljeđivanje\nOvisnosti (ekrani, društvene mreže, rizična ponašanja)\n\nPrijedlozi programa podrške za udruge i zajednicu\n1. “Siguran prostor” – Grupe podrške za tinejdžere\nMale grupe (8–12 sudionika), vođene od strane psihologa\nTeme: stres, odnosi, anksioznost, vršnjački pritisci\nCilj: poticanje otvorenosti i povezivanja\n\n2.  “Učimo o sebi” – Emocionalna pismenost u školama\nInteraktivni satovi za osnovne i srednje škole\n\nTeme: kako prepoznati i izraziti emocije, kako tražiti pomoć\nVježbe asertivne komunikacije, empatije i nenasilnog rješavanja sukoba\n\n3. “Online nismo sami” – Digitalna podrška\nChat ili aplikacija s edukativnim sadržajem i mogućnošću anonimnog razgovora\nAlati za nošenje sa stresom, vođenje dnevnika, opuštanje\nSuradnja sa školama i roditeljima\n\n4. Radionice za roditelje i skrbnike\nEdukacije: kako prepoznati promjene u ponašanju, komunikacija s djetetom, postavljanje granica\nTeme: pubertet, ekrani, školski stres, emocionalne krize\n\n5.  “Izrazi se” – Kreativne radionice za djecu i mlade\nArt terapija, glazbene radionice, dramske igre, pisanje\nPotiče izražavanje emocija bez pritiska na verbalizaciju\n\n6. Savjetovalište za djecu i mlade\nPovjerljivi razgovori s psihologom ili psihoterapeutom\nBesplatno ili uz minimalnu participaciju\nSuradnja s vrtićima, školama i zavodima za socijalni rad \n\n7. Prevencija nasilja i ovisnosti\nEdukacije o vršnjačkom nasilju, cyberbullyingu i ovisnostima (video igre, droge, alkohol)\nPeer edukatori – mladi govore mladima\nRadionice o samopoštovanju, granicama i donošenju odluka\n\nEvaluacija:\nPovratne informacije djece, roditelja i škola\nBroj korisnika i učestalost korištenja usluga\nPromjene u ponašanju, školskom uspjehu i samoprocjeni dobrobiti"]
[24,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Mentalno zdravlje djece i adolescenata ključno je za njihov cjelokupni razvoj, uspjeh u školi, odnose i kvalitetu života. Rana intervencija, edukacija i podrška mogu značajno smanjiti rizik od ozbiljnijih problema u odrasloj dobi."]
[25,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Prijedlozi programa i aktivnosti za udruge\n1. Grupe podrške “Zajedno kroz godine”\nVođene tematske grupe (npr. “Gubitak i prilagodba”, “Starenje s dostojanstvom”)\nRazgovori, razmjena iskustava, savjeti stručnjaka\nMjesečna ili dvotjedna dinamika\n2. “Druženja uz čaj i razgovor”\nNeformalna okupljanja u zajednici (centri za starije, domovi, knjižnice)\nTeme: glazba, uspomene, igre, kuhanje, radionice s mladima\nSmanjuje izolaciju, potiče socijalne kontakte\n3.  Mentalna gimnastika\nRadionice za poticanje kognitivnih sposobnosti (memorija, pažnja, logika)\nIgre, kvizovi, zadaci – individualno i grupno\nPrevencija ranih simptoma demencije\n4. Psihološko savjetovanje\nIndividualni razgovori s psihologom (besplatno ili subvencionirano)\nPristup u prostorima udruge, putem telefona ili kućnih posjeta\n5. Edukacije za obitelji i skrbnike\nKako prepoznati depresiju, demenciju i anksioznost kod starijih\nPristupi i alati za podršku (komunikacija, struktura dana, suočavanje s promjenama)\n6. Terenska psihosocijalna podrška “Pomoć na kućni prag”\nPosjeti starijima koji ne mogu izlaziti (posebno u ruralnim krajevima)\nRazgovor, osnovna pomoć, povezivanje s lokalnim uslugama\n7. Zdrav duh, zdravo tijelo – integrativni pristup\nPovezivanje psihološke podrške s tjelesnim aktivnostima (šetnje, vježbe, yoga za starije)\nProgrami opuštanja i svjesnog disanja"]
[26,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Ciljevi programa podrške:\nOčuvati mentalno zdravlje i funkcionalnost starijih osoba\nPružiti emocionalnu podršku i smanjiti osjećaj osamljenosti\nPoticati aktivno starenje i osjećaj svrhe\nEducirati o simptomima i mogućnostima pomoći"]
[27,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Mentalno zdravlje osoba starijih od 60 je specifično područje. \nMentalno zdravlje osoba starijih od 60 godina\nNajčešći izazovi:\nUsamljenost i izolacija (često nakon gubitka partnera ili smanjenja društvenih kontakata)\nTuga i depresija (neprepoznata i neliječena)\nAnksioznost (zbog bolesti, nemoći, financijske nesigurnosti)\nKognitivni pad i demencija\nStigma prema traženju psihološke pomoći"]
[28,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Predlaže se veći fokus na djecu i mlade."]
[29,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Ključne Aktivnosti Udruga:\n1. Edukacija i Podizanje Svijesti\nOrganizacija javnih tribina, radionica i kampanja (npr. \"Tjedan mentalnog zdravlja\")\nSuradnja s lokalnim medijima za promociju važnosti mentalnog zdravlja\nIzrada i distribucija informativnih materijala (letci, brošure, društvene mreže)\n\n2. Psihosocijalna Podrška\nVođenje grupa podrške za različite skupine (mladi, roditelji, osobe s anksioznošću, depresijom itd.)\nIndividualna psihološka savjetovanja (besplatno ili subvencionirano)\nUključivanje volontera i osoba s iskustvom (peer podrška)\n\n3. Suradnja s Institucijama\nUmrežavanje s domovima zdravlja, zavodima za socijlani rad, školama i vrtićima\nSudjelovanje u međusektorskim radnim skupinama\nProvođenje zajedničkih preventivnih programa s obrazovnim i zdravstvenim ustanovama\n\n4. Rani Screening i Upućivanje\nProvođenje anonimnih upitnika za samoprocjenu mentalnog zdravlja\nOrganizacija \"otvorenih dana\" za konzultacije i savjetovanja\nUpućivanje korisnika stručnim službama u sustavu zdravstva i socijalne skrbi\n\n5. Zagovaranje i Politike\nZastupanje potreba ranjivih skupina (mladi, stariji, osobe s invaliditetom)\n\nSudjelovanje u izradi lokalnih planova i strategija\nPromicanje deinstitucionalizacije i razvoja usluga u zajednici\n\n6. Evaluacija i Monitoring\nPraćenje broja korisnika i zadovoljstva uslugama\nIstraživanja o potrebama zajednice u području mentalnog zdravlja\nIzvještavanje donatora i javnosti o rezultatima aktivnosti"]
[30,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Trebalo bi se posvetiti i destigmatizaciji mentalnog zdravlja kroz edukaciju opće populacije. Potrebno je provoditi dukacijsko- informativne aktivnosti."]
[31,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Potrebno je jačati nevladine udruge koje djeluju na ovom području- organizirati i provoditi natječaje."]
[32,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","U nedostatku infrastrukture za pružanje podrške osobama s duševnim smetnjama u zajednici, nedostatak organizacija civilnog društva koje se bave osobama s duševnim smetnjama, uzimajući u obzir i visok stupanj stigme osoba s duševnim smetnjama, što sve otežava njihovu resocijalizaciju, treba planirati set namijenjen povećanju njihove socijalne uključenosti, razvoju socijalnih vještina, podupiranju samostalnosti, osnaživanju za zapošljavanje i pomoći u rješavanju socijalnih i pravnih pitanja."]
[33,"UDRUGA ZA UNAPREĐENJE KVALITETE ŽIVLJENJA \"LET\"","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Osobe s duševnim smetnjama često ovise o institucionalnim oblicima skrbi. Upravo i visok broj hospitalizacija upućuje na činjenicu da se osobe s duševnim smetnjama, često vraćaju u zdravstvene ustanove radi liječenja, što je rezultat nedostatka podrške u zajednici. Kako bi osobe s duševnim smetnjama bile uključene u društvo potrebna im je psihosocijalna podrška koja odgovara na potrebe korisnika za vrijeme njihovog života u društvenoj sredini. Nisu niti sve potrebe osoba s duševnim smetnjama jedinstvene, pa dok nekima treba potreba za liječenjem, drugima je potreban smještaj, trećima ostvarivanje socijalnih veza, četvrtima pravna pomoć, petima podrška pri zapošljavanju, itd. Neki imaju i višestruke potrebe. Povremena skrb za osobe s duševnim smetnjama na osnovi hospitalnog liječenja bez drugih oblika podrške dugoročno stvara i velike troškove za sustav skrbi koji se pokazuje neučinkovit, jer nakon izlaska iz bolnice i nastavka podrške u zajednici te se osobe vrlo brzo vraćaju starim navikama, a to je da prestanu uzimati terapiju, razviju simptome bolesti i ponovo završavaju u bolnici, što čini zatvoreni krug iz kojeg nema izlaska. Posljedica je razvoj kroniciteta duševne bolesti, smanjenje ili potpuni gubitak radne sposobnosti, gubitak socijalnih veza, loše obiteljske prilike, gubitak poslovne sposobnosti, a često i institucionalizacija u sustavu socijalne skrbi."]
[34,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 2 Doprinijeti povećanju znanja i kompetencija stručnjaka","Smatramo da je u ovom prioritetu nužno staviti naglasak na kompetencijama i znanjima usmjerenim prema oporavku i poštovanju ljudskih prava, te uključivanje stručnjaka po iskustvu u programe edukacije za stručnjake po zvanju."]
[35,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Vezano za točku 4, o orgniziranju  psihoterapijskih edukacija, smatramo da je važno uključiti već postojeće psihoterapeute i savjetodavne terapeute u sustav zaštite mentalnog zdravlja u zajednici."]
[36,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Molimo dodati i dodatnu točku: u sve navedene edukacije uključiti i stručnjake po iskustvu,tj. peer workere, educirane osobe s iskustvom oporavka od mentalnih poteškoća."]
[37,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Molimo u točku: 5. Educirati osobe koje se u svojem profesionalnom radu susreću s osobama s psihičkim teškoćama (npr. djelatnike policije, sustava socijalne skrbi, odgojno-obrazovne ustanove). Dodati i : zavod za zapošljavanje, zaposlenike hitnih službi (gss, vatrogasci)"]
[38,"SAVJETOVALIŠTE, OBRT ZA USLUGE SAVJETOVANJA, VL. KATARINA LEVATIĆ, VARAŽDIN, AUGUSTA ŠENOE 1","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Toćka 4. Umjesto edukacije za stručnjake iz psihoterapijskih tehnika nužno je uključiti ovlaštene psihoterapeute koji već vladaju tim tehnikama na svim razinama implementacije sustava zaštite mentalnog zdravlja."]
[39,"RADMILA STOJANOVIĆ BABIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 3: Jačati multisektorsku interdisciplinarnu suradnju u provedbi psihosocijalnih intervencija, poštovanja ljudskih prava i provedbi rehabilitacije i socijalnog uključivanja osoba s mentalnim poremećajima ","Pod 'Mjera 2: Integrirati medicinske, psihološke i socijalne postupke svih koji se bave liječenjem i rehabilitacijom ...' Osigurati socijalnu integraciju osoba s mentalnim poremećajima koje su uspješno oporavljene \n'Svrha mjera: Osigurati socijalnu integraciju osoba s mentalnim poremećajima koje su uspješno oporavljene' treba ispraviti termin 'uspješno oporavljene' zbog jer je to isključuje veliki broj osoba na koje se misli (i tko mjeri uspješnosti i po čemu?). Umjesto toga 'u procesu oporavka' ili medicinski 'u remisiji'."]
[40,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nMjere","Smatramo da je uz navedene mjere, nužno izrijekom navesti: poticati suradnju s organizacijama civilnoga društva koje djeluju u području mentalnog zdravlja, osobito udrugama pacijenata/ osoba s iskustvom oporavka od mentalnih oboljenja."]
[41,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPokazatelji uspješnosti","Molimo dodati i pokazatelj - uključenost osoba s iskustvom bolesti u kreiranje i provođenja usluga podrške mentalnom zdravlju, te udio suradnji/ partnerstava s organizacijama civilnoga društva. Ukoliko nije promjenjivo u okviru pve mjere, onda na primjerenom mjestu."]
[42,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Kao važan mehanizam širenja usluga za zaštitu mentalnog zdravlja u zajednici, potrebno je uvesti i princip subvencioniranja usluga koje se ostvaruju u privatnim praksama (npr. psihoterapija, psihološko savjetovanje, psihološka procjena...) preko HZZO-a kao što je to slučaj za neke druge zdravstvene usluge."]
[43,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Smanjivanje broja postelja u psihijatrijskim bolnicama i duljinje liječenja nije dobar pokazatelj rezultata jer ne mora značiti da je pozadina bolja i učinkovitija pokrivenost drugim uslugama. Potrebno je i dalje, uz širenje mreže drugih usluga, jačati i kapacitete u bolnicama za osobe čije stanje zahtijeva dulje liječenje. Ovo se posebno odnosi na djecu i mlade kojima je često nedostupna mogućnost boravka u bolnici duljeg od nekoliko dana čak i kada njihovo stanje to zahtjeva."]
[44,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Molim provjeriti. Nije jasno je li ciljana vrijednost 25 dana ili 25% od početne vrijednosti prosječnog broja dana provedenih na bolničkom liječenju zbog mentalnih poremećaja"]
[45,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Može li se igdje uvesti pokazatelj zadovoljstva korisnika usluga zaštite mentalnog zdravlja pruženom uslugom, i da taj pokazatelj zaista ima nekog utjecaja na sustav?"]
[46,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPrioritet: 1  Uspostaviti sustav različitih oblika  pružanja skrbi u zajednici","Želimo pohvaliti prepoznavanje važnosti uključivanja korisnika, peer workera i udruga u kreiranje i provođenje usluga zaštite mentalnog zdravlja. Sukladno svjetskim primjerima dobre prakse i sloganom \"Ništa o nama bez nas!\"."]
[47,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 1: Razvoj sustava mentalnog zdravlja u zajednici","Predlažem dodati kao sunositelja Mjere 3. Uspostaviti mobilne timove za djelovanje u kriznim situacijama kao što su pandemija, potresi, elementarne nepogode, posljedice klimatskih promjena i druge krize - zdravstvene ustanove koje pružaju usluge zaštite mentalnog zdravlja"]
[48,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 1: Razvoj sustava mentalnog zdravlja u zajednici","Predlažemo dodati kao sunositelje Mjere 2: uspostaviti i razvijati mobilne timove za zaštitu mentalnog zdravlja u zajednici - zdravstvene ustanove koje pružaju uslugu zaštite mentalnog zdravlja"]
[49,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 1: Razvoj sustava mentalnog zdravlja u zajednici","Predlažemo u sunositelje mjere 1. Analizirati potrebe i osigurati razvoj potrebnih službi i usluga utemeljenih na oporavku, uključujući mobilne timove za intervenciju u pacijentovoj kući dodati - zdravstvene ustanove koje pružaju usluge zaštite mentalnog zdravlja"]
[50,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 1: Razvoj sustava mentalnog zdravlja u zajednici","Molimo da pod sunositetelje svih navedenih mjera dodate: organizacije civilnoga društva. \nTrenutno su u RH upravo udruge ( kroz SUMEZ i njenih 21 članicu) jedini nositelj edukacija, i provoditelj usluga peer workera, uključujući grupe uzajamne podrške i individualnu peer podršku, te smatramo da je ukoliko zaista želite uključiti korisnike u sve sfere transformacije sustava nužno udruge i peer workere uključiti i u sve ovdje nabrojene mjere."]
[51,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPRIORITET: 2 Doprinijeti povećanju znanja i kompetencija stručnjaka","Iako je svakako poželjno i korisno da se što više stručnjaka koji su u kontaktu s osobama narušenog mentalnog zdravlja dodatno educira, kako i o njihovim potrebama, tako i o savjetodavnim vještinama, smatramo da je nerealno da liječnici obiteljske medicine provode psihoterpiju u okviru svog posla jer za to nemaju vremena niti prosotrnih uvjeta. Smatramo da njihove intervencije trebaju ostati na razini psihoedukcije pacijenata i davanja informacija, eventulno osnovnog savjetovanja. Započinjanje procesa psihoterapije s korisnicima, neovisno o tome o kojem se pravcu radi, bez mogućnosti kontinuiteta i redovitih susreta te prostora i vremena za uspostavljanje odnosa, može korisnicima donjeti više štete, nego koristi. Istovremeno, u domove zdravlja treba uključiti stručnjake koji su zaduženi baš za provedbu savjetovanja i psihoterapije te su u tome već educirani."]
[52,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPRIORITET: 2 Doprinijeti povećanju znanja i kompetencija stručnjaka","Smatramo da bi bilo važno dodati i pokazatelj : broj stručnjaka educiranih o ulozi peer rada, i pristupu usmjerenom prema oporavku i ljudskim pravima."]
[53,"SAVJETOVALIŠTE, OBRT ZA USLUGE SAVJETOVANJA, VL. KATARINA LEVATIĆ, VARAŽDIN, AUGUSTA ŠENOE 1","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPRIORITET: 2 Doprinijeti povećanju znanja i kompetencija stručnjaka","Kod izrade psihoterapijskih smjernica predviđenih u Prioritetu 2 nužno je uključiti ovlaštene psihoterapeute koji za sada nisu obuhvaćeni ovim nacrtom, a svakako bi trebali biti kao ključni stručnjaci u zaštiti mentalnog zdravlja građana."]
[54,"ZAGREBAČKO PSIHOLOŠKO DRUŠTVO","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","Primjećujemo da je za sve segmente akcijskog plan navedeno da su sredstva osigurana u okviru redovne djelatnosti, dakle nisu osigurana dodatna sredstva. Smatramo takav plan neodrživim i nerealističnim. Sustav zdravstva je već preplavljen problemima, stručnjaci odlaze ili su premoreni te u riziku od sagorijevanja. Ukoliko se stvarno planira provesti akcijski plan, nužno je osigurati dodatna financijska sredstva."]
[55,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","U Mjeri 5. Educirati osobe koje u svojem profesionalnom radu......predlažemo dodati kao sunositelja Centre za mentalno zdravlje mladih u zajednici"]
[56,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","Predlažemo dodati među sunositelje Mjere 3. Klinike za psihijatriju i zdravstvene ustanove kao provoditelje i mjesta edukacija."]
[57,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","Predlažemo kao sunositelja Mjere 1. dodati zdravstvene ustanove koje pružaju usluge zaštite mentalnog zdravlja jer djelatnici zdravstvenih ustanova imaju učestale istupe u medijima, ustanove organiziraju različita javna događanja, a i djelatnici ZJZ i Centara za mentalno zdravlje mladih u zajednici provode edukacije odgojno(obrazovnih djelatnika"]
[58,"JASMINA SOČKOVIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","HKPT (Hrvatska komora psihoterapeuta) nije navedena kao sunositelj, iako je jedina strukovna organizacija koja regulira psihoterapijsku praksu. Stoga je neophodno uključiti psihoterapeute, odnosno, HKPT i SPUH (Savez psihoterapijskih udruga Hrvatske)"]
[59,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","Smatramo da sama mjera - povećanje psihoterapijskih edukacija nije dovoljna, tj. Problem sustava, kako ga mi kao njegovi korisnici i udruga pacijenata vidimo jest nedostatak besplatnih psihoterapijskih, socijalno- pedagoških, psiholoških i radno- okupacijskih usluga unutar sustava. Tj. Neravnomjerno plaćanje/ kompenzacija stručnjacima ukoliko pružaju farmakološki ili psihoterapijski/ psihološki/ radno-okupacijski tretman. Smatramo da je to nužno ispraviti, jer najnovija znanstvena istraživanja nikako ne opravdavaju ovakav nesrazmjer u broju i cijeni navedenih usluga. Štoviše pokazuju da su rezultati najbolji kod multidisciplinarnih timova i kombiniranih usluga. \nImamo velik broj educiranih psihoterapeuta, ali oni svoje usluge pružaju privatno. To je nedostatak sustava."]
[60,"SAVJETOVALIŠTE, OBRT ZA USLUGE SAVJETOVANJA, VL. KATARINA LEVATIĆ, VARAŽDIN, AUGUSTA ŠENOE 1","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPOSEBAN CILJ 2: Povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka","Snažna preporuka da se kao mentore i koordiantore predviđene ovim mjerama uključe ovlašteni psihoterapeuti kao ključni stručnjaci u zaštiti mentalnog zdravlja građana, a koji su izostavljeni prema trenutnom nacrtu."]
[61,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPRIORITET: 3 Razvoj psihosocijalnih intervencija i programa uključivanja u zajednicu","Smatramo da zaposljavanje nije jedini nacin uključivanja u zajednicu, kako iz ovako posložene mjere proizlazi. Predlažemo da se uključi i stavka: inkluzivnog volontiranja. Određeni broj ljudi ne želi ili se ne može vratiti na tržište rada. Osobito kad nedostaje adekvatna podrška u sustavu obrazovanja, socijalne skrbi i poslovnog sektora, poput mentora oporavka i individualiziranog pristupa. Određeni broj osoba s poteškoćama mentalnog zdravlja mogu se uključiti u zajednicu kroz različite volonterske programe organizacija civilnoga društva. \nAli važno je uspostaviti i bolju intersektorsku suradnju kako bi osobe koje se žele i uz adekvatnu podršku mogu ( npr. Centara za profesionalnu rehabilitaciju) vratiti na tržište rada. No za to je potrebno dodatno educirati i poslodavce jer ostaje nejasno, sto znači prilagodba radnog mjesta za osobe s potrškoćama mentalnog zdravlja. \nTakođer potrebna je dodatna edukacija za stručnjake iz područja medicine rada, koji su nedatno educirani za rad sa osobama s mentalnim poteškoćama, oboljenjima. Nažalost, u svakodnevnom se radu nerijetko susrećemo s velikim predrasudama i stigmom upravo kod ove vrste medicinskih djelatnika. Što je faktor koji dodatno negativno utječe na rezultate."]
[62,"JASMINA SOČKOVIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 3: Jačati multisektorsku interdisciplinarnu suradnju u provedbi psihosocijalnih intervencija, poštovanja ljudskih prava i provedbi rehabilitacije  i socijalnog uključivanja  osoba s mentalnim poremećajima","U protokolima nije predviđena suradnja s psihoterapeutima, unatoč dokazima da psihoterapija smanjuje recidiv hospitalizacija za 30-40%. Niti HKPT (Hrvatska komora psihoterapeuta) ni SPUH (Savez psihoterapijskih udruga Hrvatske) nisu spomenuti kao partneri, iako bi mogli osigurati metodologiju za psihosocijalne intervencije. Stoga predlažemo da ih se obavezno uključi kao predstavnike psihoterapeuta, kako bi osigurali stvarnu primjenu i uspješnost Akcijskog plana."]
[63,"UDRUGA ZA PROMICANJE MENTALNOG ZDRAVLJA FENIKS SPLIT","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPoseban cilj 3: Jačati multisektorsku interdisciplinarnu suradnju u provedbi psihosocijalnih intervencija, poštovanja ljudskih prava i provedbi rehabilitacije  i socijalnog uključivanja  osoba s mentalnim poremećajima","Ovdje ste opet izostavili organizacije civilnoga društva, koje već jesu u generatori socijalnog uključivanha zajednici. Npr. Naša udruga je napravila malu revoluciju što se tiče destimatizacije i socijalnog uključivanja osoba s mentalnim poteškoćama u društvo u području Grada Splita i Županije Splitsko- dalmatinake. Svjedoci smo da i u drugim gradovima postoje takvi pozitivni primjeri koji su nedostatno priznati, poput zagrebačke Ludruge, Svitanja, Slavonsko- brodske udruge Vrapčići ili Dubrovačke Lukjernice i mnogih drugih."]
[64,"MARIJA KUŠAN JUKIĆ","AKCIJSKI PLAN ZA IMPLEMENTACIJU SUSTAVA ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA U ZAJEDNICI DO 2027.,\nPRILOG I","Predlažemo kod Mjere 3. Integrirati medicinske, psihološke ....dodati kao sunositelja zdravstvene ustanove koje pružaju usluge zaštite mentalnog zdravlja"]