{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":73,"n_cols":6,"rows_kept":73,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu prijedloga zakona o mirovinskom osiguranju"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"ŽELJKO JAKOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","1. Priznavanje staža za vrijeme visokoškolskog obrazovanja i\n2. Priznavanje staža za vrijeme vojne obuke (obvezni jednogodišnji staž na poziv Ureda za obranu), a kojim su muškarci stavljeni u neravnopravan položaj s ženama i izgubili godinu danaaaaaa staža u konačnici."]
[2,"IVAN LUKIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Predlažem da se u ''Novi Zakon'' uvrste odredbe koje omogućuju uz primanje pune mirovine rad paušalnog obrtnika i nakon odlaska u mirovinu do polovine sadašnje gornje granice primitaka prije zakonske obveze ulaska u sustav PDV-a tj. do 30.000 eura godišnje. \nPojašnjenje: Radom kod drugog poslodavca paušalni obrtnik ostvaruje pravo na odlazak u punu starosnu mirovinu, ali uz rad kod drugog poslodavca ima registriran obrt s paušalnim oporezivanjem (sada gornja granica prije obveze ulaska u sustav PDV-a 60.000 eura) koji već godinama uspješno posluje znatno ispod gornje granice primitka prije obveze ulaska u sustav PDV-a - ali ispunjava slobodno vrijeme i doprinosi poboljšanju standarda življenja. Isti paušalni obrtnik bi i kao umirovljenik mogao nastaviti pomalo raditi u obrtu jer ta djelatnost ne zahtijeva punu fizičku i zdravstvenu sposobnost, taj rad mu pričinjava zadovoljstvo i naravno doprinosio bi umirovljeničkom standardu, ali mu to ''Zakonom'' nije dopušteno. Još jednom molim nadležne da se u ''Novi Zakon'' uvrste i odredbe koje bi regulirale mogućnost rada paušalnih obrtnika nakon odlaska u mirovinu, hvala, Ivan Lukić"]
[3,"IVAN LUKIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Poštovani, u ''Nacrtu'' se nigdje ne spominju obrtnici s paušalnim oporezivanjem. Mislim da su (smo) opet kao i do sada nepravedno izostavljeni iz ovog Zakona. Predlažem da se uvrsti mogućnost rada paušalnog obrtnika i nakon odlaska u mirovinu do polovine sadašnje gornje granice primitaka prije zakonske obveze ulaska u sustav PDV-a tj. do 30.000 eura godišnje. Pojašnjenje: Radom kod drugog poslodavca paušalni obrtnik ostvaruje pravo na odlazak u punu starosnu mirovinu, ali uz rad kod drugog poslodavca ima registriran obrt s paušalnim oporezivanjem (sada gornja granica prije obveze ulaska u sustav PDV-a 60.000 eura) koji već godinama uspješno posluje znatno ispod gornje granice primitka prije obveze ulaska u sustav PDV-a - ali ispunjava slobodno vrijeme i doprinosi poboljšanju standarda življenja. Isti paušalni obrtnik bi i kao umirovljenik mogao nastaviti pomalo raditi u obrtu jer ta djelatnost ne zahtijeva punu fizičku  i zdravstvenu sposobnost, taj rad mu pričinjava zadovoljstvo i naravno doprinosio bi umirovljeničkom standardu, ali mu to ''Zakonom'' nije dopušteno. Molim nadležne da se u ''Novi Zakon'' uvrste i odredbe koje bi regulirale status paušalnih obrtnika, hvala, Ivan Lukić"]
[4,"VINKA BLAŽEVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","VINKA BLAŽEVIĆ Vrijednosni bodovi koji se računaju tako da se u odnos stavi ostvarena bruto(ili neto) plaća, prema prosječnoj bruto ili neto plaći u RH, za umirovljenike koji rade 4 sata trebala bi se računati u odnosu na polovinu republičkog prosjeka. Ovako će taj koeficijent dobiven na temelju plaće za 4 sata i republičkog prosjeka za 8 sati, biti vrlo nizak i može u konačnici još smanjiti umjesto povećati mirovinu. APSOLUTNO JE NENORMALNO da ja koja sam 11 godina duže radila od kolegice (ista stručna sprema, ista plaća) startama sa 800 ondašnjih kuna manje mirovine (zato što se netko sjetio ukinuti opciju o deset najpovoljnijih godina, baš u trenutku kada ljudi nisu dobivali plaće ili su dobivali minimalac. Generalno rečeno, u mirovinskom sustavu, uvijek se krpaju promjene tako da rješavaju jedan problem a izazivaju sto drugih nepravdi. Pa i sada sa dodatkom za majke (opet ih imamo tri vrste), sa ukidannjem penalizacije u 70-oj godini.  Znam da zakon nije lako donijeti i da je kompleksan, ali vrijeme je da se odustane od prakse da se donosi ishitreno, bez dovoljno sagledavanja problema. Osim toga stavila bih javno imena eksperata koji sudjeluju u donošenju zakona, jer oni odu, a problemi desetljećima ostaju i teško se ispravljaju."]
[5,"ANĐELKA VUKUŠIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Bonifikacija za dugogodišnjeg osiguranika koji ima najmanje 41 godinu efektivnog radnog staža je podcijenjena u odnosu na bonifikaciju koju ostvaruje netko tko nastavlja s radom nakon 65. bez obzira na godine radnog staža. Predlažem da i za dugogodišnjeg osiguranika bude bonifikacija po mjesecu dužeg ostanka u svijetu rada 0,45% , jer je puno duže uplaćivao u mirovinski fond  i zaslužuje da ga se nagradi za dugogodišnji rad. Napominjem da je prema statističkim podacima obveznika sa najmanje 41 godinom efektivnog radnog staža u RH jako malo (0,048%), a prosječni radni staž u RH je 31 godina.\nZa umirovljenike samce ništa nije učinjeno iako su diskriminirani po bračnom stanju. Predlažem da se odredi odgovarajuća posebna naknada ili dodatak na samački status, kao što postoji u mnogim europskim državama. Na kraju predlažem da se poveća neoporezivi dio na mirovine."]
[6,"BERNARDA PAČALAT","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Poštovani,\nizdvajam dva problema koji nisu riješeni ovim Nacrtom:\n\n1.) Za UMIROVLJENIKE SAMCE do sada ništa nije učinjeno. Umirovljenici samci DISKRIMINIRANI su po bračnom stanju. Nijedna predložena zakonska odredba ne odnosi se na poboljšanje njihovog položaja, a on je bitno teži od položaja umirovljenika koji su/su bili u bračnoj/izvanbračnoj zajednici.\nStoga predlažem da se umirovljenicima samcima, zbog njihovog lošijeg umirovljeničkog statusa u odnosu na obiteljske umirovljenike, odredi odgovarajuća POSEBNA NAKNADA ili DODATAK NA SAMAČKI STATUS, kao što postoji u mnogim europskim zemljama. \n\n2.) U izračun mirovine treba uvrstiti SVE DOPRINOSE KOJI SU UPLAĆENI U GODINI U KOJOJ SE ODLAZI U MIROVINU jer, na način kako se to sada radi, pri obračunu mirovine zakidaju se ljudi koji, iz različitih razloga, ne mogu u mirovinu otići 1. siječnja."]
[7,"MILIVOJ ŠPIKA","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","U ime BLOKA UMIROVLJENICI ZAJEDNO (BUZ) predlažem da se u novi Zakon o mirovinskom osiguranju implementiraju navedeni prijedlozi:\n\n1. Da se izvrši ponovni izračun mirovina za sve umirovljenike na bazi 41 godina staža i 65 godina života (41/65), te kao glavni parametar uzme 75 - 80% neto plaće iz posljednjih ili pak vezanih najboljih 10 godina. \n\n2. Da se uvede institut minimalne mirovine koja bi se određivala umnoškom određenog iznosa sa godinama staža. Prijedlog je da to (travanj 2025.) bude 22 – 25 eur po svakoj godini staža.  (Cilj prva dva prijedloga je da se bez odlaganja prosječna mirovina podigne do cca  60% prosječne plaće)\n\n3. Da se nakon 65. godine života ukine penalizacija radi prijevremenog umirovljenja, ili kao prelazno rješenje - alternativa prijedlogu da to bude sa navršenih 70 godina, penalizacija bude ukinuta nakon 65. godine istim brojem godina sa koliko je netko umirovljen prije navršene 65. godine života.\n\n4. Da se nakon prethodno prihvaćenog redovito usklađivanje mirovina radi na bazi parametara rasta cijena ili plaća uz primjenu 100% povoljnijeg faktora. (BUZ predlaže da usklađenja prati rasti plaća)\n\n5. Da se u Zakonu o obiteljskim mirovinama pravo na nasljeđivanje dijela mirovine preminulog partnera poveća sa 27% na 50 – 60% uz podizanje cenzusa na 1,5 prosječne plaće.\n\n6. Da se ukine porez na mirovine za sve ili u najgorem slučaju za mirovine do 1000 eur.\n\n7. Da se za svako rođeno dijete svim majkama prizna 1 godina radnog staža, a ne samo onima koje su umirovljene nakon 2019.\n\n8. Da se Uredbom ili Zakonom uredi obveza redovite isplate božićnice, uskrsnice\n\n9. Da 13. mirovina bude uistinu 13. mirovina a ne supstitut dosadašnjim paketima pomoći. \n\n10. Da se poveća stopa doprinosa za I mirovinski stup i detaljno analizira problem neefikasnosti II mirovinskog stupa uz poduzimanje mjera za otklanjanje istih ili ukidanje istog.\n11. Da se tijekom studiranja po nekom od modela već primijenjenih u članicama EU omogući ostvarivanje prava na radni staž, najdulje u okviru trajanja redovnog studija\n\n12. Da se uvede institut javnog pravobranitelja za umirovljenike i starije osobe. \n\n13. Osloboditi sva umirovljenička kućanstva od RTV pretplate uz veću programsku zastupljenost u javnim medijima odnosno \n\n14. U Zakonu o radu izmijeniti odredbu po kojoj se za produljenje rada nakon 65. godine treba suglasnost poslodavca na način da to isključivo ovisi o volji zaposlenika \n\n15. Da se uvede određivanje minimalne cijene satnice rada za pojedine djelatnosti i zanimanja i na navedenim parametrima određuje bruto plaća\n\n16. Da se bez odlaganja krene sa sufinanciranjem ugradnje dizala u višekatne stambene zgrade bez dizala\n... \n\nSve navedeno nije u ingerenciji HZMO-a ali je u interesu umirovljenika da se uz sve navedeno vezano za Zakon o mirovinskom osiguranju pokrenu paralelno i druga otvorena pitanja koja zadiru u druge resore Vlade RH. \n\nPredsjednik BUZ\nMilivoj Špika prof."]
[8,"MARIJA IVKOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Prikladna demografska mjera bila bi kada bi dodatni radni staž ostvaren za svako rođeno ili posvojeno dijete ušao i u uvjet za ostvarivanje prava na mirovinu, a ne samo za određivanje mirovine. Takva je uostalom bila najava prije pokretanja procedure izrade ovoga zakonskog prijedloga."]
[9,"AXEL LUTTENBERGER","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","1. Nema poreza na mirovinu.\n2, Priznavanje staža za vrijeme visokoškolskog obrazovanja.\n3. Ukinuti Zakon o najvišoj mirovini (kao to je to učinjeno za dužnosnike),\n4. Usklađivanje mirovina kvartalno s najpovljnijih faktorom od 100% (radi sprečavanja stalnog povećanja jaza između plaće i mirovine).\n5. Priznavanje radnog staža za djecu za oba roditelja (dakle, bez dikriminacije po osnovi spola - oba roditelja su dužna skrbiti o djetetu).\n6. Ne varati s niskim koeficijentima (sada mirovine ispod 40% prihoda prije mirovine).\n7. Povećati sve mirovine, a ne izmišljati dodatke (čime se priznaju premali iznosi svih mirovina)."]
[10,"ALKA DOMIĆ KUNIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","1) Ukinite porez na SVE mirovine! 2) Omogućite da i majke koje su već u mirovini (unatrag barem 5 godina) dobiju po 1 godinu staža na svako dijete. 3) Omogućite svima koji imaju pravo na obiteljsku mirovinu da je i dobiju - bez obzira na visinu njihove vlastite mirovine."]
[11,"ANTE JURAS","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Moj prijedlog za novi zakon u vezi penalizacije je da se ukida kad se steknu uvjeti za punu staračka mirovinu u 65 godini života a ne kao prijedlog u 70 godini života. Moj argument je da su prijevremeni umirovljenici kažnjeni jer su otišli ne svojom voljom u mirovinu a ne da uživaju mirovinu 5 godina duže nego onaj koji ide sa 65 godina jer nigdi u zakonu ne piše koliko će ko živiti pa ti ćeš živiti priko 70 i onda ti se ukida penalizacija. Konkretno ja sam  ostao bez posla sa 56 godina i dobio otpremninu od koje je porez uzeo svoje MIO svoj dio preko 40000 kn kao za čitav radni staž do 61. godine a uz to sam uplaćivao dobrovoljno mirovinski staž.Imam 39 god i 2 mj. radni staž sigurno više od puno starosnih umirovljenika a moram čekati 70 god da mi se obračuna kako sam doprinosio za vrijeme radnog staža."]
[12,"ZLATKO ROGOŽAR","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Poštovani, dostavljam prijedloga komentara na nacrt prijedloga Zakona o mirovinskom osiguranju kao opći komentar na nacrt Zakona.\nPozdravljam prijedlog novog Zakona o mirovinskom osiguranju koji sadržava brojne pozitivne reforme, osobito one usmjerene na povećanje adekvatnosti mirovina, smanjenje rodnog jaza u mirovinama te olakšavanje rada umirovljenika. Ističem sljedeće pozitivne odredbe: redefiniranje bonifikacije za kasnije umirovljenje bez ograničenja staža i vremena, uvođenje godišnjeg dodatka svim korisnicima mirovine, povećanje dodanog staža za roditelje s 6 na 12 mjeseci, povećanje mirovinskog faktora za invalidske mirovine, ukidanje penalizacije za prijevremene mirovine nakon 70. godine, proširenje mogućnosti rada uz isplatu mirovine i na obrtnike te invalidske umirovljenike, te preciziranje pojmova i transparentnost formulacije zakonskog teksta.\nMeđutim, upućujem i nekoliko konkretnih prijedloga za poboljšanja:\nModel usklađivanja mirovina (85:15) može dodatno ugroziti kupovnu moć u razdobljima visoke inflacije. Predlažem zadržavanje postojećeg fleksibilnog modela (70:30 / 30:70) ili uvođenje minimalnog realnog rasta mirovina (+1 % iznad inflacije godišnje).\nDodani staž za roditelje – predlažem da se omogući izbor između roditelja te da se razmotri kumulacija dodatnog staža kod djece s teškoćama u razvoju, gdje je skrb dugotrajnija.\nNajniža mirovina – povećanje na 106 % AVM je pozitivan korak, no predlažem da se ona ubuduće automatski usklađuje s nacionalnom linijom siromaštva i ujedno omogući dodatni socijalni dodatak osobama iznad 75 godina s niskim prihodima.\nII. mirovinski stup – potrebno je detaljnije razraditi odnos između prava iz I. i II. stupa kod mješovitih korisnika, osobito u pogledu dodataka, kako bi se izbjeglo daljnje smanjenje iznosa mirovina korisnicima koji su štedjeli u oba stupa.\nRad korisnika invalidskih mirovina – podržavam prijedlog o radu do 3,5 sata, no smatram da bi takvu fleksibilnost trebalo omogućiti i ostalim korisnicima izvan ZOHBDR-a, uz zdravstvenu procjenu i odgovarajuću kontrolu.\nKomentar podnosim kao zainteresirani građanin s ciljem unaprjeđenja zakonodavnog prijedloga."]
[13,"NEBOJŠA ŠEVO","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","- omogućiti da se umirovljenik koji je odabrao isplatu iz oba stupa kod bilo koje promjene u sustavu isplata mirovina a osobito kod promjene formule rasta mirovina iz 1. stupa može vratiti samo na isplatu iz 1. stupa (obrazloženje: - da sad idem u mirovinu kod najave \"formule 85 - 15\" sigurno bih išao na isplatu samo iz 1. stupa). \n- u izračun mirovine iz 1. stupa uvrstiti SVE uplaćene doprinose pa tako i one koji su uplaćeni u godini kad se odlazi u mirovinu. Ako to HZMOu predstavlja nepremostivi problem onda ta sredstva uvrstiti iduće godine kad poslodavci pošalju sve podatke za prethodnu godinu. Ovo napraviti  retroaktivno (obrazloženje: ne mogu svi čekati 1.1. za odlazak u mirovinu. Neki su i prisiljeni taj \"potez\" napraviti i tijekom godine a za razlozi za to mogu biti razni - od zdravstvenih do objektivnih tj. zbog situacije kod poslodavca i / ili zakona).\n- omogućiti da se umirovljenik koji je odabrao isplatu iz oba stupa kad god mu to odgovara može vratiti samo na isplatu iz 1. stupa. (obrazloženje: primjer - da sam u trenutku odabira modela znao da će se dogoditi promjene koje mojoj supruzi omogućuju zadržavanje svoje mirovine i isplatu dijela moje mirovine nakon moje smrti i to još i doživotno sigurno bih prebacio sve u 1. stup. Ja sam zbog 2 - 3 tjedna sad u nepovoljnijem položaju od ljudi koji će ovih dana donijeti odluku koji model odabiru.). Ovo ne bi smjelo biti neizvedivo jer se već i sad nakon što se u mirovini radi može tražiti novi obračun. Ako se ovo omogući u mom slučaju bi to značilo da raskidam ugovor sa MODom i sva preostala sredstva uplaćujem u 1. stup i s tim sredstvima HZMO radi novi obračun moje mirovine u skladu sa odlukama i zakonima koji u tom trenutku vrijede.\n- ukinuti granicu za dobivanje dijela mirovine bračnog druga nakon njegove smrti. Ovo kako je sad dogovoreno je duboko diskriminirajuće prema ljudima koji su se školovali, napredovali u struci i prijavljivali sva svoja primanja (dakle nisu radili na crno, nisu minimizirali uplate doprinosa i maksimizirali dobi ako su bili poduzetnici, .....). Takvi ljudi će imati mirovinu višu od \"granične\" i neće moći primati dio mirovine bračnog druga nakon njegove smrti. Zar njihovi novci vrijede manje od novaca nekih koji su radili na crno, \"izvlačili\" dobit i tako minimizirali uplate doprinosa? Ovi drugi su te novce mogli uložiti u npr. nekretnine koje sad \"rentaju\" i imaju mirovinu manju od \"granične\" ali su im ukupna primanja (zbog prihoda od imovine) daleko iznad \"granične\". Zašto oni mogu primati dio mirovine bračnog druga a ovi pošteni i vrijedni ne mogu?"]
[14,"ŽELJKO DEKOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Poštovani, u vezi izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju u postupku javnog savjetovanja predlažem sljedeće izmjene Nacrta prijedloga Zakona koji se odnosi na penalizaciju prijevremenih mirovina.\n Penalizacija prijevremenih umirovljenika trenutno iznosi 0,2 posto za svaki mjesec, odnosno 2,4 posto za svaku godinu ranijeg odlaska u mirovinu. Najviši iznos penalizacije je 12 posto za pet godina. No, problem je u tome što je penalizacija doživotna, odnosno ne ukida se kad prijevremeni umirovljenici napune 65 godina, što je dob za redoviti odlazak u mirovinu.\n Sadašnji korisnici prijevremenih mirovina u razdoblju od 2016. do danas zbog penalizacije imaju niže mirovine do 6 posto, a imaju prosječan duži staž za više od četiri godine ili 13 posto. To onda znači da su u te četiri godine dužeg staža uplatili i više doprinosa pa mogu i duže primati mirovinu. S obzirom na različite stope penalizacije u ove 24 godine u mirovinskom osiguranju, za isto pravo ne smije biti toliko nejednakosti.\n Naime, propisi o penalizaciji su se od 1991. godine mijenjali čak šest puta s različitim stopama penalizacije! Trenutačno su u primjeni četiri režima i čak devet skupina penalizacije,\n Prvi skupinu čine umirovljeni od 1. siječnja 1999. godine do 31. listopada 2010. godine. Njima se prijevremena mirovina umanjuje za 0,15 posto mjesečno, dakle najviše devet posto za pet godina. \n U drugoj skupini su umirovljeni od 1. studenog 2010. do 31. prosinca 2013. godine. Njima penalizacija iznosi od 0,15 do 0,34 posto mjesečno, ovisno o godinama staža. Maksimalno umanjenje prijevremene mirovine tako za ove umirovljenike seže sve do 20,4 posto.\n Treću skupinu čine umirovljeni od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2018. godine. Penalizacija za njih iznosi od 0,10 do 0,32 posto mjesečno, odnosno od šest do 19,2 posto maksimalnog umanjenja.  Posebno su ovdje pak penalizirane žene u prijelaznom razdoblju.\n Četvrta skupina je ona važeća i danas, a odnosi se na umirovljene od siječnja 2019. godine, kada je penalizacija ranijeg odlaska u mirovinu izjednačena na 0,20 posto za sve, neovisno o godinama staža. Za najviše pet godina ranijeg odlaska, u odnosu na uvjete za starosnu, može iznositi 12 posto.\n Relativno visok udio korisnika prijevremenih mirovina u ukupnom broju korisnika mirovina rezultat je specifičnih okolnosti iz hrvatske prošlosti, onih povezanih s Domovinskim ratom i ekonomskom situacijom u državi u pojedinim razdobljima, kao i relativno blagim uvjetima za  ostvarivanje prava na prijevremenu mirovinu koji su bili na snazi u prijašnjim razdobljima, što je rezultiralo znatnim priljevom korisnika prijevremenih starosnih mirovina u pojedinim godinama. Međutim, potrebno je skrenuti pozornost na to kako se prijašnji trend ranijeg umirovljenja znatno promijenio i da se udio korisnika koji ranije odlaze u mirovinu konstantno smanjuje u posljednjih desetak godina. Tako je udio novih korisnika prijevremenih starosnih mirovina u ukupnom broju novih  korisnika 2013. godine bio 32,2 posto, a 2022. samo 13,6 posto.\n Kada osiguranik ispuni uvjete za priznanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu prema članku 34. ZOMO-a provodi se sljedeći postupak: “\n• U postupku izračuna mirovine prema članku 81. do 84. ZOMO-a utvrđuju se prosječni vrijednosni bodovi\n• Polazni faktor za određivanje prijevremene starosne mirovine prema čl. 85. stavku 2. ZOMO-a određuje se tako da se polazni faktor iz čl. 85. stavka 1., koji iznosi 1,0 smanjuje za 0,2% za svaki mjesec ranijeg odlaska u mirovinu prije navršene dobi osiguranika propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu\n• Osobni bodovi za određivanje mirovine prema članku 86. ZOMO-a utvrđuju se tako da se prosječni vrijednosni bodovi pomnože s ukupnim mirovinskim stažem iskazanim u obliku decimalnog broja i s polaznim faktorom. Od tako utvrđenih osobnih bodova određuje se dio mirovine kao osnovna mirovina prema odredbi članka 93. ZOMO-a.“\n Nije sporno kako se korisniku prijevremene starosne mirovine, starosne mirovine ili starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika može odrediti nova mirovina ako je kao korisnik mirovine ostvario najmanje jednu godinu staža osiguranja po osnovi drugog dohotka za koji su u cijelosti uplaćeni doprinosi i ako su ispunjeni uvjeti godina života i mirovinskog staža iz članaka 33., 34., 35., 180. i 182. Zakona o mirovinskom osiguranju.\n Međutim, nova mirovina odredit će se prema članku 79. stavcima 1. i 2. i člancima 81. do 88. „starog“ Zakona prema ukupno navršenom mirovinskom stažu i ostvarenim vrijednosnim bodovima prije i poslije ostvarivanja prava na prijašnju mirovinu, a polazni faktor i dalje se određuje u visini polaznog faktora na temelju kojega je bila određena prijašnja mirovina, odnosno ostaje penalizacija kao trajno smanjenje mjesečnog iznosa mirovine za one koji su mirovinu otišli prije nego što ispune uvjete za starosnu mirovinu.\n STOGA PREDLAŽEM DA SE U  NACRTU PRIJEDLOGA ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU U ČLANKU 101., STAVAK 8 NADODA SLJEDEĆI TEKST: „AKO KORISNIK PRIJEVREMENE STAROSNE MIROVINE DULJE VRIJEME ZASNUJE RADNI ODNOS UZ KORIŠTENJE POSTOJEĆE MIROVINE ILI OSTVARUJE DRUGI DOHODAK PO RAZNIM OSNOVAMA, TE AKO PODNESE ZAHTJEV ZA PONOVNO ODREĐIVANJE MIROVINE KADA ISPUNI UVJET OD 12 MJESECI STAŽA OSIGURANJA, PO TOJ OSNOVI I NAPUNI 65 GODINA ŽIVOTA DA SE PENALIZACIJA PRIJEVREMENE MIROVINE SMANJI ZA UTVRĐENI IZNOS RADNOG STAŽA I POVEĆA POSTOJEĆI IZNOS PRIJEVREMENE MIROVINE KOJU SADA PRIMA. I TO S OBZIROM NA TO KAKO SE POLAZNI FAKTOR ODREĐUJE U VISINI POLAZNOG FAKTORA NA TEMELJU KOJEGA JE BILA ODREĐENA PRIJAŠNJA MIROVINA, ODNOSNO DA SE PROMJENI POLAZNI FAKTOR ZA NAKNADNO UTVRĐENI RADNI STAŽ.“\n Naime, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje utvrđuje staž po osnovi drugog dohotka početkom godine za prethodnu kalendarsku godinu, nakon objave podatka o prosječnoj plaći u RH u prethodnoj godini. Staž osiguranja utvrđuje se za svaku kalendarsku godinu tako da se osnovica prema dohocima i/ili primicima na koje su obračunati i uplaćeni doprinosi podijeli s prosječnom mjesečnom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u istoj godini, prema podacima Državnog zavoda za statistiku/. HZMO donosi rješenje o novoj određenoj mirovini od prvog dana sljedećeg mjeseca nakon podnesenog zahtjeva za ponovno određivanje mirovine.\n Prema sadašnjem Zakonu o mirovinskom osiguranju i Nacrtu prijedloga zakona o mirovinskom osiguranju  (članak. 101., stavak 8  ako korisnik prijevremene starosne mirovine HZMO-u uputi zahtjev za ponovno određivanje mirovine u 2024. godini za ostvareni dodatni mirovinski staž po osnovi drugog dohotka od 12 mjeseci u 2021.g., 2022. i 2023.g.meni kao dosadašnjem korisniku prijevremene starosne mirovine koju sam primao za vrijeme ostvarivanja drugog dohotka, prigodom određivanja nove mirovine ne povećava se polazni faktor, tj. ne smanjuje se postotak umanjenja prijevremene starosne mirovine za ostvareni staž od 12 mjeseci i povećava mirovina za ostvarenu još jednu dodatnu godinu radnog staža.\n Ukratko moj prijedlog je da se izmjenama postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju omogući sljedeće:\n Za dodatni radni angažman /staž/ iza kojeg stoje uplate za mirovinsko osiguranje,  umirovljenicima korisnicima prijevremene starosne mirovine treba omogućiti da zatraže novi izračun mirovine kad ostvare najmanje godinu staža osiguranja po osnovi radnog odnosa ili drugog dohotka za koji su u cijelosti uplaćeni doprinosi, i uz ispunjen uvjet godina života i mirovinskog staža za novu mirovinu i to kada korisnik prijevremene starosne mirovine napuni 65 godina života.\n Da budem sasvim precizan, trebalo bi zakonskim izmjenama Nacrta prijedloga Zakona o mirovinskom osiguranju priznati novo plaćene doprinose za mirovinsko osiguranje /od dana početka korištenja prijevremene starosne mirovine/ u novi izračun mirovine te smanjiti penalizaciju prijevremene mirovine kada umirovljenik ostvari dodatnih 12 mjeseci staža i dodatnih 12 mjeseci života uz još jedan, drugi uvjet – da napuni 65 godina života.  \n Po mome mišljenju, nema nikakvog smisla i protivno je Ustavnom načelu jednakosti građana pred zakonom da „startna“ penalizacija utvrđena rješenjem o određivanju prijevremene starosne mirovine korisnicima ostaje doživotno neovisno o budućem ostvarenju radnog staža po osnovi radnog odnosa ili drugog dohotka, te godina života?\n Drugo, korisnici prijevremene mirovine nemaju pravo ostvariti sljedeće:“ Polazni faktor za određivanje starosne mirovine povećava se osiguraniku koji prvi puta stječe pravo na mirovinu nakon navršene starosne dobi propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu i ima 35 godina mirovinskog staža za 0,34% za svaki mjesec nakon navršenih godina života propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu, a najviše za 5 godina.“\n Znači ako je korisnik prijevremene mirovine /primjerice otišao u prij. mirovinu sa 63 godine/ do 70-te godine ostvari 7 godina radnog staža /neovisno po kojoj zakonskoj osnovi/ nema pravo na smanjenje penalizacije niti na povećanje po gore navedenim zakonskim odredbama. Ovo također ugrožava Ustavno načelo jednakosti građana pred zakonom.\n Ministarstvo kao osnovni razlog neuvažavanja ovih prijedloga uvijek navodi kako postojeći korisnici prijevremene mirovine primaju već mirovinu. Naravno da primaju, ali umanjenu, penaliziranu zbog godina života u odnosu na ukupno uplaćene doprinose za mir. osiguranje i da stvar bude gora prijevremeni umirovljenici su ostvarili u prosjeku 36 godina staža, što je četiri godine i jedan mjesec više od prosječnih starosnih umirovljenika, a primaju znatno niže mirovine.\n Ujedno, mene osobno, kao čovjeka koji je cijeli radni vijek proveo na „tržištu“ začuđuje način razmišljanja koji ne uviđa da do potencijalnog smanjenja penalizacije nakon navršene 65. godine života korisnicima prijevremene mirovine na predloženi način ne dolazi nikakvom milosti ili poklonom zakonodavca, nego dodatnim radom i stjecanjem dohotka te plaćanjem mirovinskog osiguranja. Time bi se umirovljenici korisnici prijevremene mirovine stimulirali na rad uz mirovinu i što je najvažnije uplaćivali bi nove doprinose za mirovinski fond i to u ne malim iznosima. Nije lako „odraditi“ cca 19.500,00 EUR bruto drugog dohotka ili dohotka od nesamostalnog rada godišnje u cilju stjecanja 1 godine mir. staža i implicite potencijalnog prava na smanjenje penalizacije korisniku prijevremene mirovine. I usput platiti 1.950,00 EUR doprinosa za mirovinsko osiguranje iz odrađenog bruto dohotka.\n Ako ovo nije moguće ostvariti, ne vidim nikakva razloga da se onda umirovljenicima naplaćuju doprinosi za mirovinsko osiguranje na ostvareni dohodak po svim osnovama.\n ALTERNATIVA KOJA MINISTARSTVU I HZMO OSTAJE JE UKINUTI PLAĆANJE DOPRINOSA ZA MIROVINSKO OSIGURANJE SVIM UMIROVLJENICIMA PO SVIM OSNOVAMA OSTVARENJA DOHOTKA /NE MOŽETE U TRŽIŠNOM SUSTAVU IMATI „I OVCE I NOVCE“, ODNOSNO UZIMATI NOVAC A NE DAVATI NIKAKVA PRAVA/.\n Ujedno, podizanjem razine adekvatnosti mirovina kroz smanjenje tzv. penalizacije ovim prijedlogom na svojevrsni način doprinosi se smanjenju rizika od siromaštva. Jednako tako, za nezaposlene osobe koje nemaju dostatne prihode za podmirenje egzistencijalnih potreba, a korisnici su prava iz sustava socijalne skrbi, ranije ostvarivanje prava iz mirovinskog sustava doprinosi povećanju razine socijalne sigurnosti, a istovremeno se rasterećuje sustav socijalne skrbi. Predloženim izmjenama, prije svega, bi se popravio standard dijela korisnika prijevremene starosne mirovine. Drugo, država više ne bi trebala “razbijati glavu” time što će učiniti s penalizacijom tijekom svakih izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju. \n Ovaj prijedlog na određen način predstavlja svojevrstan dokup mirovinskih bodova plaćanjem doprinosa za mirovinsko osiguranje korisnicima mirovine koji ostvaruju određeni dohodak a koji bi služio za nadoknadu iznosa nastalog penalizacijom zbog prijevremenog umirovljenja, ali i kako bi osoba dosegla minimalni staž na koji se mirovina isplaćuje, odnosno predstavlja uplatu korisnika prijevremene mirovine kako bi u potpunosti nadoknadio gubitke zbog penalizacije. Slično postoji  u Saveznoj Republici Njemačkoj.\n Ujedno smatram kako bi ozbiljna ekonomsko financijska analiza pokazala da realizacija predmetnog prijedloga nema negativne posljedice u smislu financijskog opterećenja i narušavanja održivosti mirovinskog sustava kao i da ne bilo značajnijih odstupanja u broju novih korisnika starosnih i prijevremenih starosnih mirovina u mirovinskom sustavu. Jer ovdje sigurno nije riječ ni o dugoročnom značajnom povećanju broja novih potencijalnih korisnika starosne mirovine, jer isto treba  \"odraditi\" , odnosno nije riječ i o nekom stečenom pravu.\n \nSrdačan pozdrav iz Šibenika i hvala unaprijed na razumijevanju!\n\n\nŽeljko Deković,  Šibenik,\n\nPS Poseban problem je nadalje što penalizacija u drugom stupu nije tako vidljiva, ali itekako postoji zato što je dob odlaska u mirovinu važan faktor aktuarskih izračuna koje koristi drugi stup tako da će za istu svotu štednje mirovina 65-godišnje muškarca biti veća od mirovine 60-godišnjaka.  Tako da bi i ovim izmjenama trebalo uvjetovati ponovni izračun mir. društvima koji bi uvažio predmetne izmjene korisnicima prijevremene starosne mirovine iz drugog stupa."]
[15,"LJILJANA GOMERČIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","U invalidskoj sam mirovini s općom nesposobnosti za rad zbog bolesti. Biti ću neizmjerno zahvalna, ako nam dozvolite raditi, a da ne izgubimo pravo na invalidsku mirovinu. Radila bih prema svojim mogućnostima i to svakako neće biti više od dva sata dnevno, ali meni će biti neizmjerno korisno. Radila bih ono što znam i mogu, u glavnom pisanje i prevođenje. Zahvaljujem unaprijed.\nČlanak 100 alineja 3."]
[16,"ROBERT MILER","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","Uvedite članak tako da djete koje pod Zavodom za socijalnu skrb nema pravo na obiteljsku mirovinu, ili da ima manji postotak a ne 50% kao sada"]
[17,"BRANKO KNEŽEVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU","-Trenutno povecanje zaradjenih mirovina minimalno toliko koliko su dobili oni bez radnog staza,\n- novi povoljniji izracun mirovina u visini 65% prosjecne place, \n-100%-tno uskladjenje sa sveukupnim troskovima zivota i rasta placa, \n-razdvajanje zaradjenih od poklonjenih i mirovina po posebnim uvjetima, \n-na ime trinaeste mirovine, isplacivati minimalno prosjecnu mirovinu svakom umirovljeniku jer to pripada svakog tko ima pravo na mirovinu. \n-U slucaju smrti partnera, pravo na zadrzavanje vece mirovine uz dodatak postotka od manje mirovine, neovisno koja kome pripada. -Neoporezivanje mirovine."]
[18,"MIRJANA SREBRO-RAHLE","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Predlaže se ukidanje ili povećanje gornje granice od 80 aktualne vrijednosti mirovine (AVM) za dio obiteljske mirovine koji se isplaćuje korisnicima vlastite mirovine, jer navedeni limit dovodi do nejednakog tretmana korisnika i stvara nepravedne razlike u ostvarivanju prava.\nVažeći zakon ograničava isplatu dijela obiteljske mirovine na najviše 80 AVM-a, bez obzira na to kolika je bila stvarna mirovina preminulog bračnog druga. Ova mjera nesrazmjerno pogađa korisnike s višim doprinosima tijekom radnog vijeka – kako vlastitim, tako i onima preminulog supružnika.\nOgraničenje od 80 AVM-a:\n- stvara nepravdu među korisnicima koji su uplaćivali više doprinosa i čiji su preminuli partneri imali više mirovine,\n- ne potiče međugeneracijsku solidarnost ni povjerenje u mirovinski sustav,\n- smanjuje efektivnu vrijednost kombinirane mirovine, što je osobito važno za žene, koje češće nadžive muževe i imaju niže osobne mirovine.\nUkinuće ili povećanje ovog limita:\n- dovelo bi do pravednijeg izračuna prava,\n- odražavalo bi stvarnu vrijednost doprinosa uplaćenih tijekom radnog vijeka oba supružnika,\n- bilo bi usklađeno s načelom proporcionalnosti u isplati mirovina.\nOva promjena bi posebno koristila osobama s niskim vlastitim mirovinama, ali čiji je partner imao visoku mirovinu, a što se u sadašnjem modelu ne odražava u konačnom iznosu kombinirane mirovine zbog limita."]
[19,"MIRJANA SREBRO-RAHLE","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Predlaže se izmjena zakonskih odredbi koje reguliraju pravo na bonifikaciju za dulji ostanak u svijetu rada, tako da se to pravo proširi i na korisnike starosne mirovine koji su navršili 65 godina i nastavljaju raditi na nepuno (pola) radno vrijeme u skladu sa zakonom.  Važeći zakonodavni okvir omogućuje pravo na bonifikaciju isključivo osobama koje odgađaju odlazak u mirovinu. Time se zanemaruje značajan doprinos onih umirovljenika koji nastavljaju raditi nakon navršene starosne dobi za umirovljenje, i to temeljem ugovora o radu na pola radnog vremena.\nOva kategorija radno aktivnih umirovljenika:\n- i dalje plaća doprinose,\n- smanjuje pritisak na mirovinski sustav,\n- aktivno doprinosi gospodarstvu i prijenosu znanja,\n- doprinosi ciljevima aktivnog starenja i produženog radnog vijeka.\nUvođenjem bonifikacije za ovu skupinu korisnika stvara se pravedniji i poticajniji sustav, koji uvažava stvarni doprinos rada i potiče dulju radnu aktivnost na način prilagođen sposobnostima starijih osoba.\nMjera je u skladu s načelima održivosti mirovinskog sustava, demografskim izazovima te preporukama EU o produženju radnog vijeka i promicanju aktivnog starenja."]
[20,"ŽELJKO ŠTRUGLIN","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Mišljenja sam da je potrebno izjednačiti način usklađivanja mirovina iz prvog i drugog stupa. Ne vidim niti jedan razlog zašto je to različito. Zadnjih je godina dio mirovine iz drugog stupa zaostajao u odnosu na dio mirovina iz prvog, čime se dodatno destimulira \"dvostupno\" umirovljenje. Koliko znam, to je u suprotnosti s onim što se općenito želi postići u narednim godinama. Najpravednije i najmanje komplicirano je izjednačiti načine usklađivanja."]
[21,"EDI VLAŠE DAUTOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","osobe s invaliditetom koje su zaposlene na pola radnog vremena  zbog invaliditeta odnosno oštećenja zdravlja trebaju ostvariti pravo na puni iznos neto plaće odnosno 50 % plaće ide na trošak poslodavca a drugih 50 % na trošak države isto tako moram napomenuti da osobe s invaliditetom koje primaju mirovinu od roditelje bilo bi dobro da te osobe ako se se zaposle na puno radno vrijeme da im se omogući pravo na puni iznos mirovine radi boljeg uključivanja osoba s invaliditetom na tržište rada"]
[22,"VITOMIR BEGOVIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Prečesto zadiranje u mirovinski zakon (kao i svaki drugi)  nije dobro, a poglavito kad se to čini ishitreno  i na brzinu,što posljedično dovodi do niza nelogičnih i štetnih rješenja.Tako je učinjeno krajem 2018.godine kada su izmjene mirovinskog zakona učinjene brzinski na kraju godine pred božićne blagane s primjenom od 1.1.2019. što je uzrokovalo niz dvojbi  za osiguranike,ali   i službenike u HZMO.Prethodno se namjeravalo produžiti godine staža  sa 65 na 67 ali naposljetku se od te glavne nakane moralo odustati zbog javnog protivljenja, a tada je trebalo oodustati i od drugih tada nedovoljno promišljenih,nepotrebnih i dio osiguranika štetnih promjena.Dakle, pouka i poruka,  ne ponovilo ! Na žalost oni koji su tada zakinuti ostaju to  biti i dalje.Pored toga, uvijek je od dana donošenja zakona ili njegovih izmjena do stupnaja na snagu  tj.primjenu potrebno ostsviti odrđeno vremenkso razdoblje za upoznavnaje i pripremu svih dionika od osiguranika,poslodavaca  do službenika u HZMO.Nelogično je da se u praksi događalo da se zakon odnosno njegove izmjene primjenjuju  u roku od 8 dana ! Uz to potrebno je redovito prstiti učinke pojedniuh rješenja i pravodobno reagirati ukoliko se za to ukaže potreba /ako je prethodno priprema učinjena kvalitetno ,u tom slučaju za pretpostaviti je da za takvim intervencijama i neće biti potrebe/."]
[23,"DARKO KRSTIĆ","PRIJEDLOG ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU,\nII.OCJENA STANJA I OSNOVNA PITANJA KOJA SE TREBAJU UREDITI ZAKONOM TE POSLJEDICE KOJE ĆE DONOŠENJEM ZAKONA PROISTEĆI","Uz rad umirovljenika na puno radno vrijeme uz isplatu 50% mirovine treba zadržati mogućnost rada na pola radnog vremena uz isplatu 100% mirovine"]
[24,"NINA BELIK","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 1. ","Nigdje nije obrazlozena izmjena clanka 1 vazecega Zakona. Ovaj clanak propisuje  relacije sve tri vrste osiguranja temeljem kojega se moglo primjerice preci iz drugog stupa u prvi i drugo:\n1) obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti\n 2) obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne\nkapitalizirane štednje\n3) dobrovoljno mirovinsko osiguranje na temelju\nindividualne kapitalizirane štednje.\n\n\nCitiram Članak 1.\n(1) Sustav mirovinskog osiguranja u Republici Hrvatskoj\nčine:\n1) obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske\nsolidarnosti\n2) obvezno mirovinsko osiguranje na temelju individualne\nkapitalizirane štednje\n3) dobrovoljno mirovinsko osiguranje na temelju\nindividualne kapitalizirane štednje.\n(2) Ovim Zakonom uređuje se obvezno mirovinsko\nosiguranje na temelju generacijske solidarnosti.\n(3) Ovim Zakonom uređuje se i provedba isplate mirovina\nna temelju ukupnog iznosa kapitaliziranih uplata\ndoprinosa iz obveznog i dobrovoljnog mirovinskog\nosiguranja individualne kapitalizirane štednje iz stavka 1.\ntočaka 2. i 3. ovoga članka.\n(4) Isplata mirovina iz stavka 3. ovoga članka obavlja se\nna temelju ugovora o mirovini sklopljenog između\nmirovinskog osiguravajućeg društva i korisnika mirovine\nstečene iz obveznog i dobrovoljnog mirovinskog\nosiguranja individualne kapitalizirane štednje.\n(5) Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje (u daljnjem\ntekstu: Zavod) osniva društvo iz stavka 4. ovoga članka.\n(6) Ovim se Zakonom u pravni poredak Republike\nHrvatske prenosi Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15.\nprosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim\nradnim vremenom koji su sklopili UNI"]
[25,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 5. ","Ukinuti bezobratni Zakon  o najvišoj mirovini, koji i ne važi za dužnosnike.\nPriznati u staž redovno vrijeme provodeno u visokoškolskom obrazovanju."]
[26,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 6. ","Ukinuti poseban akt Zakon o najvišoj mirovini, koji se ne primjenjuje na dužnosnike."]
[27,"IVAN SMOLJIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 6. ","Predlažem da se razmotri povećanje najnižih mirovine, obzirom da su to uistinu najranjivije skupine ljudi u društvu. Moj pokojni otac je imao mirovinu 2.000 kuna. Nakon njegove smrti, mojoj majci se nije priznao njegov zaštitni dodatak nego 70% mirovine. Dobila  je tek 465 kuna, a sada prima  mizernih 105 eura. To je po meni nedopustivo za 21. stoljeće. Moramo tim ljudima više pomoći."]
[28,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 7. ","Ukinuti Zakon o najvišoj mirovini koji se ne primjenjuje i na dužnosnike"]
[29,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 8. ","Primanje po osnovi mirovinskog osiguranja su neoporeziva,\nApsurdno je da je neporoziv dio manji od minimalne plaće"]
[30,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 22. ","Priznaje se u mirovinsko osoguranje vrijeme redovitih visokoškolskim studija"]
[31,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 27. ","Kao olakšicu navesti slučaj kada drugi umirovljenik svom člananu obitelji plaća dom jer taj član nema dovoljnu mirovinu za plaćanje doma"]
[32,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 28. ","U staž se ubraja i prisilno služenje vojnog roka i vrijeme provedeno kod redovitog visokoškolskog studija"]
[33,"BOŽICA LOVINČIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 36. ","Članak 37.- dodatni staž za majke.  Sramota je za ovo ministarstvo koje donosi ovakav zakon, kao i za cijelu vladu da nakon godina obećavanja, ovako ponizi sve majke koje su otišle u mirovinu prije 2019. godine. Ja sam majka  četvero djece, i imam 39 godina radnog staža. U mirovini sam od 2015. godine i kao i velika većina majki zakinuta sam za majčinski dodatak na staž. Ako je svim umirovljenicima priznato pravo na obiteljsku mirovinu, bez obzira kad su otišli u mirovinu, kao  što će i svima  biti povećane invalidske mirovine, bez obzira kad su otišli u mirovinu, onda se i svim majkama treba priznati isto pravo na majčinski dodatak bez obzira kad su otišle u mirovinu. Nikako nije u redu  da neke majke dobiju 12 mjeseci dodatnog staža po djetetu, neke 6 mjeseci, a neke ništa.  Ako država nema  dovoljno novaca za sve majke, red bi bio da svima prizna tih 6 mjeseci dodatnog staža po djetetu. Isplata ne treba biti retrogradna, već od trenutka donošenja zakona. Procedura treba biti identična kao i kod podnošenja zahtjeva za obiteljskim mirovinama.  Ministre, da li će i vaša majka biti u mirovini bez priznatog staža za majčinski dodatak?"]
[34,"ŽELJKO JAKOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 37. ","Za oba roditelja treba priznati mirovinski staž od 12 mjeseci po djetetu i to kod  određivanja prava na mirovinu."]
[35,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 37. ","Ne može se jednom roditelju priznati staž, a drugome ne. Skrbi o djetetu je po zakonu zajednička briga i majke i oca.\nTa odredba dovodsi do nejednakosti po osnovi spola."]
[36,"IVANA ŠVAST MIKOLČEVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 37. ","Mirovinski staž od 12 mjeseci po djetetu za majku ili posvojiteljicu treba biti staž koji se uzima kod utvrđivanja prava na mirovinu (dakle staž osiguranja). Žene su ionako u nepovoljnijem položaju zbog statistički nesporno manjih primanja što dovodi do nesporno manjih mirovina, pa bi ovo bio jedan od načina da se osigura malo pravedniji sustav. Ukoliko postoji bojazan kod zakonodavca da bi sve žene zbog ove mjere odlučile imati petero, šestero ili više djece kako bi na tržištu rada provele manji broj godina mislim da je sigurno reći da oko toga ne treba brinuti i da proračun neće biti dodatno opterećen. A ako bi nekim čudom i došlo do toga da se više žena zbog ove mjere odluči na veći broj djece (a mjera je predstavljena kao demografska) onda bi takav rasplet bio i poželjan. Dakle, prijedlog je da 12 mjeseci po djetetu bude staž osiguranja, a ne mirovinski staž."]
[37,"EMIL RADIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 37. ","Držim da bi prikladna demografska mjera bila kada bi dodatni radni staž ostvaren za svako rođeno ili posvojeno dijete ušao i u uvjet za ostvarivanje prava na mirovinu, a ne samo za određivanje mirovine. Takva je uostalom bila najava prije pokretanja procedure izrade ovoga zakonskog prijedloga."]
[38,"VITOMIR BEGOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 42. ","U skladu s Kodeksom  savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09), u postupku izrade nacrta, stručnjaci kao predstavnici zainteresirane javnosti mogu biti imenovani za članove stručnih radnih skupina sukladno važećim propisima ili na temelju javnog poziva, nastojeći osigurati zastupljenost interesnih skupina, te fizičkih i pravnih osoba na koje neposredno može utjecati zakon ili drugi propis koji se donosi, odnosno koje će biti uključene u njegovu provedbu. \nPrilikom imenovanja članova stručnih radnih skupina iz reda predstavnika zainteresirane javnosti treba voditi računa o kriterijima stručnosti, prethodnom javnom doprinosu predmetnoj problematici i drugim kvalifikacijama relevantnim za pitanja koja se uređuju zakonom ili drugim propisom ili utvrđuju aktom tijela državne uprave.\nU slučaju  izrade ovog  nacrta prijedloga zakona to je učinjeno, i taj princip trebalo bi primjenjivati i u svim drugim postupcima imenovanja radnih skupina.\nBudući su određene odredbe Zakona  o mirovinskom osiguranju u  uskoj vezi s  radnom sposobnošću,a što podrazumijeva  potrebnu  jačanja preventivnog djelovanja,od odgovarajućih provedivih cjelovitih propisa do praktičnog djelovanja,  potrebno je upozoriti i ovom prilikom da još uvijek od 2014.godine nije izvršena obveza koja proizlazi temeljem Zakon o zaštiti na radu za ministre/ice zdravstva i rada da donesu tri podzakonska akta.Tek 12.ožujka 2014. po očitovanju Ustavnog suda ministar zdravstva je imenovao radne skupine  za izradu nacrta pravilnika, u koju su imenovani dužnosnici te državni i javni službenici iz resora zdravstva i rada, ali bez ijednog predstavnika onih na koje se predmetni propisi odnose i koji mogu pružiti kvalitetan doprinos konačnoj izradi tih propisa , kao što su predstavnici akademske zajednice, ovlaštenih tvrtki  za poslove zaštite na radu, i  socijalnih partnera.Iz tih razloga potrebno je izvršiti izmjenu navedenih odluka  o sastavnu radnih skupina i  izvršiti zadatak, uz  uključivanje stručnjaka iz reda predstavnika zainteresirane javnosti u postupak izrade navedenih  propisa."]
[39,"MARIJA NOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 68. ","Člana 68. stavak 9 bi se trebao izmijeniti u smislu da se korisnicima iz stavaka 4,5 i 6 ne obustavlja isplata mirovine ako se zaposle na manje od 3,5 sata dnevno, a u skladu sa čl. 100, stavkom 2 obzirom da bi bilo diskriminirajuće"]
[40,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 78. ","Mirovinski faktor nije realan i ima cilj umanjenje mirovine."]
[41,"MILENA KRALJEVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 83. ","Poštovani,\n\nmišljenja sam da bonifikacija za dugogodišnje osiguranike koji imaju najmanje 41 godinu ukupnog radnog staža je podcijenjena u odnosu na bonifikaciju koju netko ostvaruje sa godinama života za \npravo na starosnu mirovinu a  bez obzira na ukupan radni staž. \nMišljenja sam  da po tom pitanju dužina radnog staža i vrijeme koje je netko uplaćivao itekako zaslužuje da se dodatno nagradi kad osiguranik koji je jako mlad počeo raditi nastavi raditi nakon određene životne dobi i radnog staža koji je najmanje 10 godina veći (41) od prosjeka koji osiguranici imaju u RH (31 godina)  . \nPrema statističkim podacima takvih  obveznika sa najmanje 41 godinom efektivnog radno staža je  u RH je  jako malo (0,048%).\n\nPredlažem da se za takve osiguranike polazni faktor dodatno poveća ovisno o povećanju godina života i godina efektivnog radnog staža. \n\n5)Polazni faktor za određivanje starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika koji prvi put stječe mirovinu prema ovom Zakonu nakon navršene 60. godine života i ima 41 godinu staža osiguranja u efektivnom trajanju, utvrđuje se tako da se polazni faktor iz stavka 2. ovoga članka povećava:\n\n- za 0,15 % po mjesecu za svaki mjesec nakon navršenih godina života propisanih za stjecanje prava  na starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika do \n  navršenih  61. godine života  i 42.godine efektivnog  staža\n-za 0,25 % po mjesecu za svaki mjesec nakon navršenih 61. godine života  i 42.godine efektivnog   staža do navršenih  62. godine života  i 43.godine efektivnog staža\n-za 0,35 % po mjesecu za svaki mjesec nakon navršenih  62. godine života  i 43.godine efektivnog  staža do navršenih  63. godine života i 44.godine  efektivnog staža\n\n6) Polazni faktor za određivanje starosne mirovine za osiguranika koji prvi put stječe mirovinu i koji je navršio 41 godinu staža osiguranja u efektivnom trajanju prije navršene starosne dobi propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu prema ovome Zakonu, utvrđuje se tako da se polazni faktor iz stavka 2. ovoga članka povećava u skladu sa utvrđenim postocima  stavka 5. ovog članka  a nakon \nnavršenih godina života propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu povećava se za 0,45 % po mjesecu za svaki mjesec nakon navršenih godina života propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu."]
[42,"ANTUN ČIČAK","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 83. ","Poštovani, \nčlanak 171. ovog prijedloga zakona predviđa smanjenje godina s kojima osiguranik može ići u punu starosnu mirovinu ako je određeno vrijeme proveo na poslovima na kojima se staž računa u uvećanom trajanju (beneficirani staž). \nSukladno odredbama stavka 4. ovog članka zakona \n\"Polazni faktor za određivanje starosne mirovine osiguranika koji prvi put stječe mirovinu nakon navršene starosne dobi propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu prema ovome Zakonu, utvrđuje se tako da se polazni faktor iz stavka 2. ovoga članka povećava za 0,45 % po mjesecu za svaki mjesec nakon navršenih godina života osiguranika propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu.\" \nuvećanje polaznog faktora iz stavka 2. ovog članka treba početi obračunavati od onog trenutka kada je osoba ispunila uvjete za punu starosnu mirovinu (za muškarce 65 godina minus godine smanjenja za ostvarenje staža u uvećanom trajanju, a za žene sukladno periodičom uvećanju minus uvećani staž). Kako u stavku 4. ovog članka nije izrijekom navedena navršena dob osiguranika nego se precizira da se uvećanje polaznog faktora iz stavka 2. počinje računati \"nakon navršenih godina života osiguranika za stjecanje prava na starosnu mirovinu\". Nadam se da sam dobro shvatio ovaj članak te Vas molim dodatno objašnjenje."]
[43,"DAVOR GOLEK","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 83. ","(9) Korisniku prijevremene starosne mirovine Zavod će po službenoj dužnosti odrediti  prijevremenu starosnu mirovinu bez smanjenja polaznog faktora iz stavka 3. ovoga članka od prvog dana idućeg mjeseca u kojem je korisnik navršio 70 godina života.  \n\nZdrava i neuvrnuta logika govori da penalizaciju koja se obračunava korisniku prijevremene starosne mirovine treba ukinuti u trenutku kada korisnik ispuni uvjete za punu starosnu mirovinu, znači sa navršenih 65 godina života, a ne 5 godina nakon toga, tj. nakon što je korisnik navršio 70 godina života. \nOsim ako nemate nekakvu potpuno nečasnu namjeru, tl.  uštedjeti neki euro na ljudima koji su ionako jednom nogom već u grobu. Dakle, ovo predsmrtno povećanje mirovina mnogi neće ni doživjeti.\n\nStoga vrlo jasno predlažem da se u čl. 83. stavak 9.  brojka 70 zamijeni brojkom 65."]
[44,"TANJA ATLIJA","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 85. ","Može li se kako regulirati kod osiguranika iz t.17.ovog članka zadržavanje istog mirovinskog faktora- znači da se ne umanjuje- ako se samostalna djelatnost (domaća radinost/sporedno zanimanje) obavlja na pola radnog vremena ili isključivo mora biti na puno radno vrijeme? Naravno uz pripadajuće plaćanje obveznih doprinosa."]
[45,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 88. ","Kao i za džnosnike, ukida se Zakon o najvišoj mirovini."]
[46,"VITOMIR BEGOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 90. ","Sada  predložena od predlagača  mala korekcija formule za usklađivanje mirovina  u uvjetima galopirajuće inflacije tj.stvarnog a ne statističkog  rasta cijena, nije dovoljna.U nekim drugim uvjetima vjerojatno bi bila prihvatljiva. Zato se predlaže  promjena važećeg modela usklađivanja mirovina na način da se  primjeni  stopa usklađivanja mirovina ( indeks potrošačkih cijena ili  indeks rasta plaća)  u visini od 100 posto ovisno o tome što je u određenom razdoblju  usklađivanja povoljnije."]
[47,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 91. ","Usklađivanje mirovina je kvartalno,i 100 s najpovoljeni9m faktorom.\nU suprotnom smanjuju se mirovine i odnosu na plaće svakim \"usklađivanjem\""]
[48,"ZVONKO KOPRIVČIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 91. ","Predlažem da se usklađenje  izaračunava tako, da se mirovine povećaju za 100% onoga povećanja koji je veći. Primjer: ako su cijene povećane 15% a plaće 8%  mirovine se povećavaju za 15%. Ako su plaće povećane za 15% a cijene za 8% mirovine se povećavaju za 15% povećanja plaća. Daklle, 100% povećanja koje je veće."]
[49,"ŽELJKO ŠTRUGLIN","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 91. ","Mišljenja sam da je potrebno izjednačiti način usklađivanja mirovina iz prvog i drugog stupa. Ne vidim niti jedan razlog zašto je to različito. Zadnjih je godina dio mirovine iz drugog stupa zaostajao u odnosu na dio mirovina iz prvog, čime se dodatno destimulira \"dvostupno\" umirovljenje. Koliko znam, to je u suprotnosti s onim što se općenito želi postići u narednim godinama. Najpravednije i najmanje komplicirano je izjednačiti načine usklađivanja."]
[50,"TANJA DIDAK PREKPALAJ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 92. ","Predlažem dopunu članka 92.st.2. koja glasi:\nAko korisnik godišnjeg dodatka na mirovinu ima u mirovinskom stažu nepunu godinu mirovinskog staža od najviše 2 mjeseca, ostvaruje  pravo na 50% dodatka određenog za punu godinu mirovinskog staža.\n\nObrazloženje:\nOgromna većina umirovljenika, možda  njih 99%, ima nepunu godinu mirovinskog staža, te bi predloženo rješenje da se takva godina ne računa za ostvarivanje godišnjeg dodatka bilo diskriminatorno, pogotovu prema budućim umirovljenicima, koji bi u startu bili najviše oštećeni. Zaokruživanje stope usklađivanja mirovine na 2 decimale, umjesto na 4, nije ništa prema šteti koju bi uzrokovalo neuvrštavanje cijele nepune godine u izračun godišnjeg dodatka. Opravdanje da  je to skupo zbog dogradnje informatičkog programa ne može se prihvatiti."]
[51,"ROMAN ČAPLAR","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 92. ","Predlažem nadopunu stavka (4):\n(4) Odluku o vrijednosti godišnjeg dodatka za jednu godinu mirovinskoga staža donosi Vlada\nRepublike Hrvatske najkasnije do 31. listopada svake kalendarske godine, a ta vrijednost ne\nmože biti manja od 50 % AVM-a.\n\nObrazloženje: Predloženom nadopunom stavka (4) osigurava se\n(a) zakonsko reguliranje, pravovremeno planiranje i osiguravanje minimalnih sredstava u\nproračunu Republike Hrvatske za navedenu svrhu. Vlada Republike Hrvatske može u svojoj\nodluci ovisno o dodatno raspoloživim sredstvima odrediti i veći iznos vrijednosti godišnjeg\ndodatka za godinu mirovinskog staža.\n(b) prihvatljivi iznos godišnjeg dodatka u skladu s proklamiranim glavnim ciljem ovog zakona o\npovećanja razine adekvatnosti svih mirovina."]
[52,"JOSIP ČALUŠIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 92. ","Pravedan izračun bi bio da se utvrdi prosječan dodatak na mirovinu za određenu godinu. Nakon toga da se dodatak za svakog pojedinog korisnika korigira koeficijentom izračunatim iz odnosa vrijednosti njegove mirovine  i prosječne mirovine u RH na početku godine."]
[53,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 92. ","nema dodatka na mirovinu, nego povećanja mirovine.\ntakva mjera je feudalno nadavnje sitniša umjesto plaćanje za minuli rad\ntakva mjera je priznanje činjenice mizerabilnih mirovina"]
[54,"VITOMIR BEGOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 92. ","Uvođenje dodatka, odnosno određivanje visine  mora biti pravično i povezano s odgovarajućim kriterijima. Predlaže se  da se visina godišnjeg dodatka veže  uz pune godine mirovinskoga staža koji se uzima u obzir za izračun visine mirovine,uz uključivanje u izračun dodatka i visine  ostvarenih plaća i uplaćenih doprinosa, ili alternativno na  način da se godine staža pomnože s aktualnom vrijednosti mirovine koja je sada 13,57 eura."]
[55,"ZVONKO KOPRIVČIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 95. ","Predlažem da za isplatu mirovina preko računa u banci banka ne može zaračunavati nikakave svoje provizije. Banke zaračunavaju mjesečnu proviziju. a onda za svaku transakciju zaračunavaju proviziju, nakon određenog broja besplatnih transakcija. Sve te provizije kada se radi o umirovljeničkom držanju novaca u bankama, moraju biti bez provizije. Kada već Ministrastvo finanacija i Hrvatska narpdna banke nije u stanju urediti da banke ne smije zaračunavti provizju na dražanje novca u bankama s čijim novcem zaračunavaju kamate kada daju kredite i iz te mase, onda bi to trebalo preko mirovinskog zakona, a bezgotovinska plaćanja su gotovo utvrđena kao obveza i potiču se radi kontrole prihoda i rashoda poreznih obveznika."]
[56,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Mirovina je stečeno pravo, te njena isplata se ne može po bilo kojoj osnovi obustaviti."]
[57,"PATRICIJA PAVLOV","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Odredbama članka 100. stavka (3) točke 1. Nacrta Zakona propisano je da se mirovina,između ostalih, neće ukidati i korisnicima starosne mirovine, ....... , koji se nakon 65. godine tijekom korištenja mirovine zaposle na vrijeme dulje od pola radnog vremena ( npr. na puno radno vrijeme). Ovakva odredba stavlja korisnike koji sukladno članku 170., stavak (1) - žene kada navrše 15 godina mirovinskog staža, ostvaruju pravo na starosnu mirovinu i prije navršenih 65 godina života (npr. u 2025. godini navršavaju 63 godine i 9 mjeseci života), stavlja u nepovoljan položaj. Naime predlažem da se pravo na zaposlenje dulje od polovice radnog vremena, bez obustave isplate mirovine, omogući svima koji su stekli pravo na starosnu mirovinu, bez obzira na to da li su navršili 65 godina ili ne. Naime upravo članak 170. ovog Zakona regulira prijelazni period za žene koje do 31.12.2029. i prije navršenih 65 godina stječu pravo na starosnu mirovinu, pa ne vidim razloga zbog čega se odredbom članka 100. stavak 3. točka 1. prava definirana u članku 170. stavak (1) na neki način derogiraju, odnosno osiguranike koji i prije navršenih 65 godina stječu pravo na starosnu mirovinu stavlja u neravnopravan položaj u odnosu na one korisnike starosne mirovine koji uvjete za starosnu mirovinu stjeću tek s 65 godina života. Prema tome, predlažem da se korisnicima starosne mirovine ostvarene sukladno odredbama članka 170. također omogući da se mogu zaposliti na radno vrijeme dulje od pola radnog vremena odmah nakon što steknu uvjete za starosnu mirovinu, te bi na taj način pravo na rad dulji od pola radnog vremena stekli odmah nakon što steknu uvjete za starosnu mirovinu, te na takav način ne bi trebali čekati do navršenja punih 65 godina života da bi stekli pravo na sklapanje ugovora o radu na puno radno vrijeme. Korisnici mirovine koji stjeću pravo na starosnu mirovinu s 65 godina života (a takvih je puno više nego korisnika koji stjeću pravo na starosnu mirovinu sukladno odredbama članka 170.) prema predloženoj odredbi ne bi trebali čekati uvjete za sklapanje ugovora o radu dužem od pola radnog vremena protekom određenog broja godina, već bi to pravo stekli u kontinuitetu, odnosno odmah nakon što su stekli uvjete za starosnu mirovinu. Predložena odredba diskriminira žene za koje je Zakon predvidio tzv. prijelazni period za odlazak u starosnu mirovinu i prije navršenih 65 godina života."]
[58,"MARIJA NOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Iz članka 100 stavka 2 nije jasno odnosi li se to i na korisnike obiteljske mirovine koja je ostvarena zbog potpunog gubitka radne sposobnosti. Smatram da bi bilo ispravno da se i korisnicima obiteljske mirovine omogući rad na do 3,5 sata dnevno kako ne bi bili u diskriminaciji pred ostalim korisnicima mirovine uz potpuni gubitak radne sposobnosti."]
[59,"JAKOV PERIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Poštovani, iz ovog članka nije mi potpuno jasno da li je korisnicima obiteljske mirovine na temelju potpunog gubitka radne sposobnosti omogućen rad do 3,5h dnevno. U ovom slučaju 43-godišnjaka. Hvala Vam. Srdačan pozdrav."]
[60,"ATECOING USLUŽNI OBRT, VL. VLADIMIR ĐURANIĆ, OSIJEK, KRALJA PETRA SVAČIĆA 26","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Člankom 100. nije određen slučaj kada se osobi ustanovi potpuni gubitak radne sposobnosti, a želi nastaviti biti zaposlena na pola radnog vremena ili obavljati djelatnost na temelju koje postoji obaveza za osiguranje.\n\nPredlažem dopunu stavka 3. članka 100. koji kaže da se iznimno od stavka 1. članka 100. mirovina ne obustavlja, točkom broj 7. kako slijedi:\n7. korisnicima invalidske mirovine zbog potpunog gubitka radne sposobnosti, koji su zaposleni na pola radnog vremena ili žele nastaviti obavljati djelatnost na temelju koje postoji obaveza za osiguranje u smanjenom iznosu \n(kao što su paušalni obrt ili jdoo). \nili\n7. korisnicima invalidske mirovine zbog potpunog gubitka radne sposobnosti, koji žele nastaviti obavljati djelatnost na temelju koje postoji obaveza za osiguranje, mirovina se obustavlja u polovičnom iznosu.\n(kao što su obrt ili doo). \n\nObrazloženje: \nLogično je pretpostaviti da će neki postojeći zaposlenici ili obrtnici željeti nastaviti raditi i nakon što im je utvrđen potpuni gubitak radne sposobnosti, a ne samo da će se željeti ponovno zaposliti nakon što su već neko vrijeme u mirovini.\nOvom dopunom se pojašnjava tumačenje koje je dano u obrazloženju uz članak 100. (Korisnici invalidske mirovine zbog potpunog gubitka radne sposobnosti (opće nesposobnosti za rad omogućava se isplata mirovine ako su zaposleni na manje od 3,5 sata dnevno.), koji je dio Ratio Legis ovog teksta, a to je dulji ostanak ugroženih skupina u svijetu rada. Bez ovoga članak diskriminira samozaposlene osobe.\n\nPotpuni gubitak radne sposobnosti je danas zapravo rijedak te bi mogao biti redefiniran samo kada je osoba potpuno nesvjesna ili s posebnim potrebama."]
[61,"MARIJAN MOKOS","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 100. ","Odredbama čl. 100 st. 3 t.1. Nacrta Zakona propisano je da se mirovina,između ostalih, neće ukidati i korisnicima starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike koji se nakon 65. godine zaposle na vrijeme dulje od pola radnog vremena ( npr. na puno radno vrijeme). Ovakva odredba stavlja korisnike starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike u neravnopravan položaj u odnosu na one korisnike starosne mirovine koji uvjete za starosnu mirovinu stjeću sa 65 godina života. Naime, korisnici starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike uvjete za starosnu mirovinu stjeću sa 60 godina života i 41 godinom staža osiguranja. Prema tome, predlažem da se korisnicima starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike propisom omogući da se mogu zaposliti na radno vrijeme dulje od pola radnog vremena odmah nakon što steknu uvjete za starosnu mirovinu za dugogodišnje osiguranike, te bi na taj način pravo na rad dulji od pola radnog vremena stekli odmah nakon što steknu uvjete za starosnu mirovinu, te na takav način ne bi trebali čekati još 5 godina (tj. 65 godina života) da bi stekli pravo na sklapanje ugovora o radu na puno radno vrijeme. Korisnici mirovine koji stjeću pravo na starosnu mirovinu s 65 godina života (a takvih je puno više nego korisnika koji stjeću pravo na starosnu mirovinu kao dugogodišnji osiguranici) prema predloženoj odredbi ne bi trebali čekati uvjete za sklapanje ugovora o radu dužem od pola radnog vremena protekom određenog broja godina, već bi to pravo stekli u kontinuitetu, odnosno odmah nakon što su sa 65 godina stekli uvjete za starosnu mirovinu. Predložena odredba diskriminira one zaposlenike koji su na tržište rada stupili odmah nakon srednjoškolskog obrazovanja (s 19 godina života) i kao takvi neprekidno bili u radnom odnosu 41 godinu (do svoje 60 godine života). Zaposlenici sa 60 godina života u prosjeku mogu biti više motivirani i boljeg radnog elana i zdravlja za rad na puno radno vrijeme nego što to u prosjeku mogu biti osobe sa 65 godina života. Također, u tom bi slučaju i korisnici mirovine koji su to pravo stekli kao dugogodišnji osiguranici u kontinuitetu stekli pravo na sklapanje ugovora o radu na vrijeme dulje od pola radnog vremena, tj. ne bi trebali to pravo čekati do 5 godina."]
[62,"LJUBICA SUBOTIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 101. ","Ako je korisnik prijevremene starosne mirovine uz mirovinu zaposlen i nakon prestanka zaposlenja ostvari pravo na starosnu mirovinu ili starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, promijenit će se status mirovine ali će te dvije vrste mirovine prema prijedlogu Zakona ostati i dalje penalizirane budući će se na njih primijeniti polazni faktor prema kojem je bila određena prijašnja mirovina. Znači imat ćemo starosnu mirovinu i starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika ali obje penalizirane, što nije u skladu sa Zakonom.\nKako i da li će se na takve mirovine odraziti odredbe čl. 83. st. 9. koji kaže da će korisniku prijevremene starosne mirovine Zavod po službenoj dužnosti  odrediti prijevremenu starosnu mirovinu bez smanjenja polaznog faktora kada korisnik navrši 70 godina života? Znači li to da se na takve mirovine neće primjenjivati odredbe navedenog članka, te će one bez obzira što su starosne ili starosne za dugogodišnje osiguranike i dalje ostati penalizirane? \nObzirom na gore navedeno, potrebno je pri ostvarenju prava na NOVU prijevremenu starosnu mirovinu, starosnu mirovinu ili starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, pri izračunu nove mirovine - primijeniti polazni faktor na dan izračuna nove mirovine te time smanjiti, odnosno po ostvarenju svih uvjeta ukinuti penalizaciju tih mirovina."]
[63,"LJUBICA SUBOTIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 101. ","Korisniku prijevremene starosne mirovine koji je uz mirovinu zaposlen i navrši potreban staž osiguranja te ispuni uvjete godina života i mirovinskog staža za novu prijevremenu mirovinu, starosnu mirovinu ili starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, nakon prestanka zaposlenja, treba pri izračunu nove mirovine odrediti polazni faktor na dan stjecanja prava na NOVU mirovinu, bez obzira što za vrijeme zaposlenja nije bila obustavljena isplata mirovine. \nNaime, sukladno čl. 83. st. 1. Zakona polazni faktor ovisi o dobi   osiguranika na dan stjecanja prava na mirovinu, a budući da se određuje nova mirovina, ne može se pri novom izračunu primjenjivati polazni faktor prema kojem je bila određena prijašnja mirovina. \nTime bi se svakim novim izračunom mirovine, korisniku prijevremene starosne mirovine, koji je uz mirovinu zaposlen i ispunio uvjete godina života i mirovinskog staža za novu mirovinu, smanjila odnosno u konačnici uz ispunjenje svih uvjeta i ukinula penalizacija prijevremene starosne mirovine."]
[64,"DARKO KRSTIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 101. ","Umirovljenici koji su otišli u prijevremenu mirovinu, a koji rade na pola ili puno radno vrijeme, za svaki mjesec punog radnog staža ostvarenog u mirovini treba umanjiti penalizaciju pri novom izračunu mirovine. Razlog je što se iz isplate plaća umirovljenicima koji rade uplaćuju svi poreezi i doprinosi kao da su u radnom odnosu prije mirovine. Isto tako se uplaćuju sredstva i u II stup, pa je i te usklade potrebno regulirati ovim zakonom."]
[65,"DUBRAVKA FAK","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 101. ","Ukoliko korisnik prijevremene starosne mirovine nakon min. godine dana rada na 4 sata traži ponovni obračun mirovine, a u tom periodu dodatnog rada stekne uvjete  za starosnu imovinu ( staža ili godina starosti) potrebno mu je ponovnim izračunom omogućiti promjenu statusa iz prijevremene u starosnu mirovinu"]
[66,"ŽELJKO JAKOVIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 169. ","Poštovani, vezano za ovaj članak primjena i isplata prema novom faktoru treba bit odmah od 01.07.2025. godine, a kako je to gosp. Premijer više puta govorio u javnim nastupima."]
[67,"ROBERTO POSAVEC","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 169. ","Poštovani, vezano za čl. 169 i stavaka koji se tiču određivanja novog faktora za invalidske mirovine prema novom zakonu, ima li neki poseban razlog zašto novi faktor nije na snazi odmah po stupanju novog zakona na snagu? Zašto bi se čekao 01.01.2026., te potom i 31.03.2026. za ova primanja u novim iznosima s novim faktorom? Predlažem da se odmah po stupanju novog zakona na snagu uzme u obzir novi faktor, odnosno u roku od 3 mjeseca od stupanja novog zakona na snagu uz isplatu zaostataka... npr. ako zakon stupi na snagu 01.07.2025., da zavod po sluzbenoj duznosti najkasnije do 30.09.2025. odredi invalidsku mirovinu primjenom mirovinskoga faktora određenog prema novom zakonu."]
[68,"AXEL LUTTENBERGER","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 177. ","Ukida se Zakon o najvišoj mirovini."]
[69,"ZVONKO KOPRIVČIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 177. ","Dobro je da novosti u mirovinskom osiguranju donose se novim zakonom a ne izmjenama i dopunama postojećega. Poteškoće su onda kod pročišćenog teksta i stupanja na snagu pojedinih odredaba zakona o izmjenama. U tom smislu ne vidim razloga da zakon ide u dva čitanja. Većine odredbi je iz dosadašnjih utvrđenja iz zakona odnosno izmjena i dopuna zakona. Zakon može stupiti na snagu 1, srpnje 2025. i po njemu postupiti odmah. Mnogo se piše o novostima koje donosi zakoa. Zbog predstojećih lokalnih izbora može  se protumačiti da je to zbog tih izbora. a kada će ići u drugo čitanje je onda pitanje ( može se odugovlačiti)."]
[70,"JOSIP ČALUŠIĆ","III.OCJENA I IZVORI POTREBNIH SREDSTAVA ZA PROVOĐENJE ZAKONA,\nČlanak 177. ","Mislim da bi trebalo u tekst zakona ugraditi odredbu; da će korisnicima koji su 1.7.2025. god. imali navršenih 70 god. ili su do kraja 2025.god. navršili 70 god. biti u 2026 god. obračunata i isplaćena odgovarajuća razlika mirovine (puna mirovina minus mirovina umanjena za postotak penalizacije.)."]