{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":5,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":2595,"n_cols":6,"rows_kept":2595,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVOJE JURIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prije nego što se uopće pristupi analizi sadržaja, valja istaknuti da je prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija sačinjen u proceduri protivnoj onome što propisuje nadređeni Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dakle, mimo matičnih odbora za pojedina znanstvena polja kada su u pitanju znanstveni kriteriji te mimo Rektorskog zbora kada su u pitanju nastavni kriteriji), što je već dovoljan razlog da ih se odbaci. To potencira činjenica da su žestoke, ali temeljite i argumentirane kritike te eksplicitne zahtjeve za povlačenjem prijedloga Nacionalnih kriterija iz procedure, uz golem broj pojedinaca, iznijele i nezaobilazne institucija i tijela u hrvatskom znanstveno-visokoškolskom sustavu kao što su Rektorski zbor, niz matičnih odbora te najveće hrvatsko sveučilište, Sveučilište u Zagrebu i njegov Filozofski fakultet kao jedan od najvećih fakulteta u Hrvatskoj. Međutim, nije nezamislivo da se masovni, artikulirani i intenzivni otpor cjelini ovakvoga prijedloga Nacionalnih kriterija naprosto ignorira od strane Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj te Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih i njegovog čelnika, koji zasigurno stoji iza cijele „operacije“, jer i Zakon koji se trenutno krši ovakvim donošenjem Nacionalnih kriterija donesen je u uz ministarstveno i ministrovo ignoriranje žestokih, ali utemeljenih i argumenata i kritika te eksplicitne zahtjeve za povlačenjem prijedloga tog zakona. Dakle, „kakav otac, takav sin“, odnosno kakav zakon, takav i podzakonski akt, pri čemu nije riječ samo o proceduralnim pitanjima zakona i podzakonskog akta, nego i o njihovu „duhu“. I Zakon i prijedlog Nacionalnih kriterija dio su procesa komercijalizacije znanosti i visokog obrazovanja, što se jasno vidi u onim segmentima prijedloga Kriterija koji se tiču znanstvenih projekata te onim segmentima koji se tiču visokoškolskih ustanova, a idu na ruku privatnim sveučilištima. Razne devijacije i diskriminacije koje se opravdano kritizira u raspravi o prijedlogu Nacionalnih kriterija rezultat su logike i ideologije koja leži u podlozi ovog dokumenta i njemu nadređenog zakona. Podrazumijeva se da će i Nacionalno vijeće i Ministarstvo reći da nisu vođeni nikakvom ideologijom, nego samo „izvrsnošću“. Ali što reći o shvaćanju izvrsnosti od strane onog ministarstva i ministra koji su iz Zakona izbacili institut znanstvenih centara izvrsnosti? Možda to da je 'izvrsnost' sinonim za 'profitabilnost' u vulgarnom ekonomskom smislu. O svim ostalim pitanjima Nacionalnih kriterija moglo bi se razgovarati kad ne bi bilo navedenih kongenitalnih bolesti."]
[2,"MAURIZIO LEVAK","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli izražava nezadovoljstvo prijedlogom Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija koji je donijelo Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. On donosi niz odredbi koje su neprihvatljive, a i samo je njegovo donošenje učinjeno u suprotnosti s procedurom koju propisuje Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, to jest uz neshvatljivo i neprihvatljivo ignoriranje usuglašenog prijedloga Nacionalnih kriterija za humanističke znanosti triju matičnih odbora iz područja humanističkih znanosti od 15. srpnja 2024. \nDosad je već izneseno više očitovanja (Matični odbor za područje humanističkih znanosti – polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije, Znanstveno vijeće Hrvatskog instituta za povijest, Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu…) s brojnim argumentiranim primjedbama na formalne i sadržajne manjkavosti Prijedloga, s kojima se u potpunosti slažemo i nema potrebe da ih ponovno nabrajamo. \nNeshvatljiv je način djelovanja i razmišljanja u Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, koje pokušava izjednačiti neizjednačivo, naime humanističke s prirodnim, tehničkim, biotehničkim i srodnim znanostima. Osim toga, scientometrika kojom se predloženi kriteriji koriste potiče kvantitetu, a ne kvalitetu radova, s time da se nastavlja s degradiranjem domaćih časopisa, kao i uredničkoga rada u njima. U cijelom je Prijedlogu hrvatski jezik u podređenom položaju, pa ako je nešto održano na hrvatskom jeziku nije jednako vrijedno kao i u slučaju da je održano na engleskom ili nekom drugom stranom jeziku, što je pokazatelj podložničkog mentaliteta u pristupu vrednovanju. Obezvređuju se domaći skupovi, što će voditi k njihovu ukidanju jer se ne namjerava dostojno vrednovati njihovo organiziranje. Ili je cilj da domaće skupove s domaćom (mjesnom, regionalnom…) problematikom, na kojima sudjeluju u najvećom mjeri domaći povjesničari (a oni strani koji sudjeluju ionako moraju poznavati hrvatski jezik da bi se uopće mogli time baviti) organiziramo na engleskom jeziku? Ako se vrednuje rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima, znači li to da su domaći doktorandi manje vrijedni ili da je komunikacija na hrvatskom jeziku manje vrijedna? \nNačelno nije prihvatljivo propisivanje zajedničkih kriterija za sva znanstvena područja, ne poštujući njihovu različitost. Nastojanje na izjednačavanju kriterija pokazuje da Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj ne razumije suštinu i ulogu humanističkih znanosti, kao ni način rada u njima, što je problem već duži niz godina, a ovaj je Prijedlog novi prilog tom odnosu. O današnjem položaju humanističkih znanosti dovoljno govori njihova zastupljenost u Nacionalnom vijeću. \nOdsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli smatra da prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija treba biti u cijelosti odbačen i da Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj treba izraditi novi prijedlog u suradnji sa svim trima matičnim odborima iz područja humanističkih znanosti, kako je to i propisano Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (članak 86., stavak 8., Narodne novine, 119/22).\n\nOdsjek za povijest\nFilozofskog fakulteta Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli"]
[3,"ANJA GVOZDANOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nTemeljem rasprave na sjednici Znanstvenog vijeća koja se održala 15. svibnja 2025. zaključeno je da Institut za društvena istraživanja u Zagrebu načelno podržava donošenje Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, uz određene primjedbe koje se nalaze u nastavku."]
[4,"LUKA PERUŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Iz lavine negativnih komentara i zahtjevima za korigiranjem jasno je da NV mora iznova priređivati kriterije. Imajući u vidu da Nacionalno vijeće nije - dakle, nije - skupina diletanata, koji je bio motiv za izradu ovako nazadnoga, s eurounijskim preporukama i strategijama neusklađenoga prijedloga, s obzirom na kompleksnu realnost znanstveno-obrazovnog sustava opasno nepotpunoga prijedloga,  metodološki neadekvatno provedenoga, zakonski odnosno proceduralno dubioznoga, za humanistiku diskriminirajućega, prema nastavnicima bizarno bezobraznoga prijedloga, to možemo samo nagađati. Neupitno je da humanistika posebno peče NV i Ministra, njemu ni nastava nije naročito draga, ali sigurno se ne radi tek o tome jer ovaj akademski debakl pogađa strukturno i neoporavljivo. Čim je, međutim, takav neuredan i krnji prijedlog ovdje, u E-savjetovanju, na platformi koja nema povratnu kontrolu i na kojoj se tisuće prigovora može ignorirati bez odgovornosti - znači da postoji ideološka agenda usmjerena protiv kvalitetne hrvatske znanosti. Budući da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih već niz prethodnih puta metodom \"konstruktivne komentare uzeli smo u obzir i prijedlog prije ljetne stanke šaljemo u ispražnjeni Sabor\" forsiralo promjene s kojima se većina zajednice nije slagala, to znači da će se maliciozna taktika pokušati ponoviti. Ignorirati državnu akademsku zajednicu u potpunosti i prije odlaska u mirovinu pokušati dotući je do kraja. Ovaj prijedlog nije u interesu cjelovitog razvoja zdravog, nacionalno snažnog i svjetski konkurentnog znanstveno-nastavnog sustava u Republici Hrvatskoj. To je dosad najjasniji iskaz prijezira prema vlastitom resoru i kolegama. Utoliko se nadam da su relevantne institucije ovoga puta prepoznale što se sprema te da neće pokleknuti pred zavojevačem."]
[5,"VIKTOR GOTOVAC","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Principijelno, a ustavnopravno-relevantno, ovim kriterijima ne prileži nikakvo pojašnjenje, obrazloženje ili razlaganje kako cilja, tako ni sadržaja uređenja. Na takav način uređenje ovih kriterija postaje i jest sasvim arbitrarnpo i diskrecijsko, povređuje princip razmjernosti, a i legitimnih očekivanja zaposlenih čija prava i obveze uređuje."]
[6,"ANTE ČOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Podzakonski akt Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji – kako navodi\nIvan Obadić (https://autograf.hr/moj-odgovor-novinarki-teleg\nrama-dori-krsul-1/) –\nprovodi skrivene ciljeve Fuchsove reforme. Konstatacija je tek djelomično točna, jer\nse u ovom podzakonskom aktu očituju samo neke od skrivenih nakana Fuchsove\nkvazi-reforme sustava znanosti i visokog obrazovanja i to one specifične nakane\nkojima se želi srozati profesionalno dostojanstvo i društveni status akademskih\ndjelatnika i kojima se akademska zajednica u cjelini želi podvrgnuti nemuštim\npunktovima izvršne vlasti.\n\nOvaj podzakonski akt nameće se od strane istih aktera, istom manipulativnom\nmetodologijom i koruptivnim alatima kao što je to bio slučaj i s njegovim zakonskim\nishodištem – Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti. Vrlo je\nvjerojatno da će ovaj podzakonski akt biti „naturen“, a ne donesen, uostalom kao i\ncjelina Fuchsove kvazi-reforme sustava znanosti i visokog obrazovanja iz 2022.\ngodine, koja nije priskrbila ni trunka političkog, društvenog i akademskog legitimiteta.\nNe može biti legitimna kvazi-reforma za čiji je ključni zakonski akt Senat Sveučilišta u\nZagrebu na sjednici 22. ožujka 2022. donio zaključak da se Nacrt prijedloga Zakona\no visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti „odbacuje u cijelosti“ iz 18\ntaksativno navedenih razloga. U ovom kontekstu relevantan je podatak da\nSveučilište u Zagrebu predstavlja više od polovice ukupnog sustava visokog\nobrazovanja i više od polovice postignutih znanstvenih rezultata u Republici\nHrvatskoj. U ovom kontekstu relevantan je i podatak da je u osnovi isti zakonodavni\nokvir koji je ministar Fuchs pokušao u formi „paketa zakona“ naturiti 2011. godine\nodbijen gotovo identičnim zaključkom Senata Sveučilišta u Zagrebu u ozračju\nplebiscitarnog protivljenja akademske zajednice. Skandalozna je činjenica da je\nministar Fuchs uopće došao u priliku da ponovno nudi već odbijene zakonodavne\nsadržaje. Ali za taj politički nonsens odgovornost snosi predsjednik Vlade Republike\nHrvatske koji ga je, unatoč jasnim kontraindikacijama, instalirao na tu poziciju.\n\nNacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji nisu ništa drugo do travestija\nukinute akademske institucija znanstveno-nastavnih zvanja. Tim se aktom otvorena\nrana ukinutih akademskih zvanja želi „premazati“ nelogičnim „znanstveno-nastavnim\nradnim mjestima“ koji – sasvim nelogično i samo radi zavaravanja – nose nazive\nukinutih znanstveno-nastavnih zvanja. Nelogičnost tog trika – kakve trikove obično\nnazivam „fuchsarijama“ – lakše ćemo objasniti drugom sustavu. Kada bi se npr. u\nzdravstvu ukinuli nazivi liječnika specijalista, a ostavila samo radna mjesta koja bi\nnosila nazive ukinutih specijalističkih naziva, onda bi primjerice na radnom mjestu\npedijatra bili zaposleni djelatnici koji ne bi imali specijalizaciju iz pedijatrije. Drugim\nriječima, ako su već ukinuta znanstveno-nastavna zvanja docenta, izvanrednog i\nredovitog profesora, te redovitog profesora u trajnom zvanju, onda se ne bi smjela\npojaviti ni radna mjesta pod njihovim nazivima. U tom slučaju, ta bi radna mjesta – u\nskladu s analognim rješenjima u Uredbi o nazivima radnih mjesta, uvjetima za\nraspored i koeficijentima za obračun plaće u javnim službama – trebala nositi nazive\n„Radno mjesto I. vrste – nastavnik 4“, „Radno mjesto I. vrste – nastavnik 3“, „Radno\nmjesto I. vrste – nastavnik 2“ i „Radno mjesto I. vrste – nastavnik 1 – trajno“.\n\nMeđutim, to Fuchsovo prekrivanje otvorene rane amputiranih znanstveno-nastavnih\nzvanja terminološkim trikovima nije samo u sukobu s elementarnom logikom nego i u\nsukobu s elementarnim moralnim normama. Podsjetit ću na tzv. zlatno pravilo koje\nglasi: „Što ne želiš da drugi učine tebi, nemoj ni ti učiniti drugima“. Postoji i verzija\nkoja je prilagođena postupcima ministra Fuchsa i koja glasi: „Što ne želiš učiniti\nsamome sebi, nemoj učiniti ni drugima.“ A tu je normu ministar Fuchs eklatantno\nprekršio. Dakle, u vrijeme kada je u glavi već imao jasnu nakanu da će ukinuti\nznanstveno-nastavna zvanja i kada je ta nakana već bila upisana u radnim verzijama\nNacrta prijedloga Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, ministar\nFuchs dao se izabrati u znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora u trajnom\nzvanju. Da stvar bude gora, u navedeno zvanje dao se izabrati na nezakonit način i\nto u vrijeme obnašanja dužnosti ministra znanosti i to na instituciji čiju je zakonitost\nrada kao ministar bio dužan nadzirati.\n\nU nastavku upućujem na dva doprinosa u rasvjetljavanju te resorne blasfemije. Prvi\nje ekspertno mišljenje na tu temu koje sam – pod naslovom „Ako ministar Fuchs nije\nu stanju podastrijeti dokaze da je ispunjavao uvjete Rektorskog zbora, treba trenutno\nodstupiti s pozicije ministra“ – kao gost kolumnist objavio u tjedniku NACIONAL 16.\nrujna 2023. godine. Kolumna je dostupna na poveznici: https://www.nacional.hr/gost-\nkolumnist-ante-covic-ako-fuchs-nije-u-stanju-pod\nastrijeti-dokaze-treba-trenutno-\nodstupiti/\n\nDrugi je doprinos sadržan u poanti „Otvorenog dostavnog pisma“ koje sam, drugim\npovodom, 30. svibnja 2025. uputio predsjedniku Vlade gosp. Andreju Plenkoviću:\n\n„Ministar znanosti i obrazovanja u čijoj je nadležnosti nadzor nad zakonitošću rada\ninstitucija u sustavu znanosti i visokog obrazovanja dao se od tih istih institucija u\ntijeku ministarskog mandata nezakonito izabrati u znanstveno-nastavno zvanje\nredovitog profesora u trajnom izboru. Ako to nije dovoljno strašno, onda\nposlušajmo nastavak.\n\nU znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora prof. dr. sc. Radovan Fuchs\nizabran je 20. srpnja 2021., dakle godinu i tri mjeseca prije nego je stupio na snagu\nnovi Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (22. listopada 2022.)\nkojim su ukinuta znanstveno-nastavna zvanja. Da će novim zakonom biti ukinuta\nznanstveno-nastavna zvanja, bilo je evidentno iz svih verzija nacrta novog zakona\nkoje su kolale u akademskoj zajednici par godina prije donošenja zakona. Radovan\nFuchs koji je hladnokrvno planirao ukidanje znanstveno-nastavnih zvanja – što je bio\nnjegov perfidni udar na profesionalno dostojanstvo i socijalni status sveučilišnih\nnastavnika u funkciji inverzije socijalnih slojeva – sebi je osigurao izbor u znanstveno-\nnastavno zvanje u najvišem rangu neposredno prije nego će tu mogućnost ukinuti\nsvim sveučilišnim nastavnicima. Ako ni to nije dovoljno strašno, onda poslušajmo\nnastavak.\n\nU novom Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, koji nije ni\ndonesen u regularnoj proceduri nego je isforsiran kroz nevjerojatni manipulativni\nmehanizam nad kojim sva patentna prava zadržava sam ministar Fuchs, posebna je\nbriga bila iskazana za dobna ograničenja za djelatnike u sustavu znanosti i\nobrazovanja. Tako je vremešni ministar za sve djelatnike odgojno-obrazovnog\nsustava neprekoračivu granicu postavio na 65 godina života, premda je u drugim\ndjelatnostima koje se financiraju iz Državnog proračuna ta granica bila postavljena na\n67 ili 68 navršenih godina života, dok je za sveučilišne nastavnike neprekoračivu\ngranicu postavio na 70 godina života. To ga je u moralnom smislu obvezivalo da se, u\nskladu sa dobnim regulama za sustav u njegovoj nadležnosti, nakon 65. godine\nzahvali na dužnosti ministra, odnosno da nakon napunjene 70. godine života ni pod\nkoju cijenu niti jednu sekundu ne ostane na toj funkciji. Prisjetimo se, dotični je 71-\ngodišnjak zbog navršene 70. godine života žive ljude protuzakonito izbacivao iz\nCentralnog obračuna plaća (COP) u vrijeme kada u važećem zakonu nije bilo dobnog\nograničenja. Prisjetimo se također, dotični je 71-godišnjak osim nadležnosti nad\nznanošću i obrazovanjem u svojoj vremešnoj dobi, koja mu je inače kod drugih jako\nsmetala, dobio i nadležnost nad mladima, tako da njegova puna titula sada glasi\n„ministar znanosti, obrazovanja i mladih“. Ako sve to nije strašno, onda je strašna\nčinjenica da to hrvatskom premijeru nije strašno.“"]
[7,"IVAN ČIPIN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog: Uvođenje nacionalne klasifikacije znanstvenih časopisa po uzoru na sustave JUFO (u Finskoj https://jfp.csc.fi/jufoportal) i Kanalregisteret (u Norveškoj https://kanalregister.hkdir.no/en?page=1)\nDopuna kriterijima:\nPredlažem da nadležni matični odbori, u suradnji s Nacionalnim vijećem za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, pokrenu uspostavu nacionalnog registra publikacijskih kanala (časopisa i izdavača) za pojedina znanstvena područja i polja. Ovaj registar bio bi pomoćni alat za vrednovanje znanstvene produkcije i postupke izbora, a temeljio bi se na transparentnim kriterijima poput uredničkih standarda, recenzijskog postupka, međunarodne zastupljenosti, utjecaja i etike objavljivanja. Klasifikacija bi se obnavljala u redovitim intervalima i javno objavljivala.\nObrazloženje:\nTrenutno se u postupcima izbora i napredovanja dominantno oslanjamo na formalne bibliografske baze (WoS, Scopus), no one nisu dovoljne za razlikovanje ozbiljnih časopisa od onih koji minimalno zadovoljavaju kriterije indeksacije, a znanstveno su problematični (npr. zbog masovnog objavljivanja, loših recenzija, komercijalne pristranosti). Mnoge europske zemlje (Finska, Norveška, Danska i druge) zato su uvele dodatne nacionalne klasifikacije koje omogućuju preciznije i pravednije vrednovanje znanstvenih radova. Uloga matičnih odbora u Hrvatskoj čini ih idealnim nositeljima razvoja takvog sustava, jer imaju stručni uvid u znanstvene specifičnosti svakog polja. Dugoročno, to bi smanjilo oslanjanje isključivo na strane baze, podiglo transparentnost vrednovanja i pomoglo jačanju kvalitete domaće znanstvene produkcije."]
[8,"DRAGAN GLAVAŠ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog Nacionalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu otvara niz važnih pitanja, među kojima se prije svega pobuđuje osjećaj nepravde s obzirom na opis znanstveno-nastavnog i znanstvenog radnog mjesta. \nDobro nam je poznato koliko radnog vremena nastavnici na znanstveno-nastavnom radnom mjesto posvećuju nastavnim aktivnostima te razvoju i funkcioniranju institucije (institucijski doprinos). Apsolutno sam uvjerenja i stava da je znanstvena kompetentnost, produktivnost i konačno znanstvena izvrsnost jedan od temelja kvalitetne nastave na visokoškolskim ustanovama no s obzirom na predložene kriterije opravdano se postavlja pitanje koliko vremena i energije nastavnici mogu realno/fizički uložiti u kvalitetnu nastavu i razvoj svojih institucija. Sveučilišta, među ostalima, oblikuju i buduće znanstvenike i iskreno bih volio da svaki student, i mogući budući znanstvenik ispred sebe ima motiviranog i ispunjenog nastavnika koji ulaže u svoje nastavničke vještine (naravno i znanstvenim radom) svjestan da mu se njegov angažman na sveučilištu/fakultetu relevantno vrednuje za njegovo napredovanje.\n\nNažalost, predloženi Kriteriji u velikoj mjeri zanemaruju ili čak devalviraju niz aktivnosti koje čin srž sveučilišnog/fakultetskog života: članstva u sveučilišnim tijelima, vođenja tijela na sastavnicama, voditeljstva studija ili koordinatora (ECTS, Erasmus, stručna praksa, kvaliteta…). Pitam se – kako će nastavnik biti motiviran da preuzme primjerice funkciju ECTS koordinatora i posveti joj dragocjene radne sate, ako taj angažman nije ni prepoznat ni vrednovan?\n\nKriteriji nisu samo demotivirajući za znanstveno-nastavna radna mjesta, nego su takvi i za društveni angažman, institucionalni doprinos, te brojne aktivnosti društvene misije sveučilišta. \nPostavlja se i legitimno pitanje: zašto bi kriteriji za znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta morali biti identični? Riječ je o dvjema funkcijama koje, iako povezane, imaju različite radne zadatke. Brojni alternativni modeli vrednovanja su mogući – od ponderiranih sustava do onih već dijelom prepoznatih u samom dokumentu (npr. članak 7.), koji predviđa zamjenu tzv. horizontalnih kriterija kriterijima znanstveno-stručnog i institucionalnog doprinosa. Međutim, i taj je članak nedorečen jer propušta obuhvatiti sve ključne aktivnosti koje nastavnici u praksi obavljaju. Stoga smatram da ga je nužno temeljito revidirati.\n\nPored navedenog i opasnosti percepcije nepravde, Kriteriji su minimalno usmjereni na nagrađivanje izvrsnosti koja je stvarno potrebna na našim sveučilištima i fakultetima. Opet ponavljam, oni su ti koji oblikuju buduće nositelje društva i buduće znanstvenike. Napredovanje koje može ići tek po isteku 5 godina nije izrazito motivirajuće za one najizvrsnije.  Volio bih da se razmisli o perspektivi napredovanja prije isteka 5 godina u karijeri nastavnika na sveučilištima. Ukoliko nastavnik održi dovoljan broj radnih sati nastave, znanstveno je izvrstan te doprinosi razvoju institucije – zašto mu ne omogućiti prijevremeno napredovanje u barem jednom ciklusu napredovanja. \n\nVrednovanje novčanih iznosa projekata zaista je upitno. Svi koji smo u znanosti i obrazovanju svjedoci smo (naročito u nekim područjima) da su brojni projekti financirani i znatno nižim vrijednostima rezultirali relevantnim spoznajama i za društvo i zajednicu vrijednim implikacijama. Zaista apeliram da novčani iznos ne bude mjerilo kvalitete znanstvenika (znanstvenog rada).\n\ndoc. dr. sc. Dragan Glavaš, pročelnik Sveučilišog odjela za psihologiju Hrvatskog katoličkog sveučilišta"]
[9,"MIRAN MARELJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Kriteriji znatno odudaraju od prijedloga Rektorskog zbora i matičnih odbora iz čega slijedi da su autorski doprinos Nacionalnog vijeća. Posljedično, Nacionalno vijeće je ne samo predlagatelj nego ujedno i donositelj kriterija, čime si je Vijeće protuzakonito proširilo ovlast koja mu slijedi iz ZVOZD-a, tj. postupajući izvan granica dane ovlasti te suprotno svrsi radi koje je ovlast dana. Kriteriji ujedno uvode i izravno i neizravno načelo retroaktivnost u primjeni predviđenih kriterija kao podzakonskog akta, tim više što se neki od postojećih kriterija mijenjaju ili ispuštaju unatoč njihovom ispunjenju prema postojećim propisima od strane budućih pristupnika, koji ih kao stečeno pravo gube, narušavajući tako pravnu sigurnost. Kriteriji ne udovoljavaju ni formalnopravnim pretpostavkama valjanosti podzakonskog akta. Već iznad navedeno ukazuje na potrebu da se predstavljeni kriteriji kao nepopravljivi u potpunosti odbace te i pristupi izradi novih."]
[10,"TETYANA FUDERER","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Podržavam Zaključak Fakultetskog vijeća Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu o prijedlogu Nacrta Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija kojim se odbacuje prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija u cijelosti."]
[11,"VALERIJA BARADA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Prijedlog bi trebao na neki način u većoj mjeri prepoznati / vrednovati nastavnu komponentu znanstveno – nastavnih radnih mjesta jer nastava i rad sa studentima čini gotovo pola radnog vremena (ako ne i više na fakultetima s velikim brojem studenata po kolegiju). Ovim prijedlogom se zanemaruje cijeli niz poslova vezano uz nastavu i rad sa studentima, a uvođenjem novih / posebnih horizontalnih kriterija doima se kao da se kandidatima u znanstveno-nastavnim zvanjima otežava ispunjavanje horizontalnih kriterija (koji su isključivo znanstveni) u odnosu na one u znanstvenim zvanjima."]
[12,"MARTINA AŠENBRENER KATIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Očitovanje Katedre za informacijske sustave Fakulteta informatike i digitalnih tehnologija Sveučilišta u Rijeci\n\nČlanovi Katedre analizirali su prijedlog kriterija te su suglasni s brojnim komentarima podnesenim u okviru javnog savjetovanja. Evo samo nekoliko komentara koje smatramo posebno bitnima.\nUvesti kriterije koji uzimaju u obzir nastavni i stručni doprinos, a ne samo znanstveni kako je u prijedlogu. Horizontalni kriteriji većinom su usmjereni na projekte i vođenje projekata. Time se djelatnici koji su zaposleni u znanstveno-nastavnim zvanjima, a koji ravnopravno sudjeluju i u nastavnom procesu i u znanstvenim istraživanjima, dovode u neravnopravan položaj u odnosu na istraživače koji djeluju isključivo u znanstvenom okruženju.\nZa znanstveno-nastavna radna mjesta nužno je uspostaviti kriterije koji na uravnotežen način prepoznaju i vrednuju nastavne aktivnosti, s obzirom na njihovu ključnu ulogu u obrazovanju i razvoju studenata. Pritom je važno zadržati mogućnost fleksibilnog odabira kriterija unutar znanstvenog i nastavnog segmenta, kako bi se pristupnicima omogućilo cjelovito i pravedno vrednovanje njihova doprinosa u oba temeljna područja akademskog djelovanja.\nDodatno, zabrinjava činjenica da su institucionalne obveze zaposlenika u prijedlogu potpuno zanemarene. Značajan dio vremena troši se na važne, ali često nevidljive obveze poput koordinacije međunarodnih programa (Erasmus, CEEPUS), ECTS koordinator, ISVU koordinator, rad u povjerenstvima, organizacije događanja, mentoriranja i slično. Ovi zadaci predstavljaju ključan doprinos razvoju institucije i međunarodnoj prepoznatljivosti, ali u predloženim kriterijima nisu adekvatno prepoznati ni vrednovani. Ukoliko se ovakav pristup zadrži, postoji realna opasnost da će motivacija za preuzimanje ovih uloga značajno opasti, što će dugoročno štetiti i institucijama i sustavu u cjelini.\nOgraničavanje priznanja samo na trećinu radova objavljenih na znanstvenim konferencijama i uvođenje kriterija vodećeg autora negativno utječe na znanstvenu produktivnost i međunarodno umrežavanje kao i timski rad. Konferencije omogućuju prezentaciju najnovijih rezultata istraživanja, razmjenu ideja te uspostavu suradnji koje često rezultiraju projektima i publikacijama više razine. S obzirom na to da su radovi već vrednovani kroz kategorizaciju (A1-A3, Q1-Q4), smatramo da dodatno ograničavanje prema vrsti publikacije (časopis ili konferencija) nije opravdano.\nPodržavamo i brojne prijedloge da se iz kriterija ukloni vrijednost projekta kao kriterij za njegovo priznavanje jer se kvaliteta projekta ne mjeri samo proračunom, projekti su prihvaćeni u okviru kompetitivnih poziva temeljem pozitivnih ocjena recenzenata. Prijedlogom kriterija se neopravdano umanjuje vrijednost manjih, ali visokokvalitetnih projekata, posebice u područjima gdje su budžeti tradicionalno manji .\nU konačnici, smatramo nužnim da se u procesu izrade kriterija uvaže brojni argumentirani komentari i prijedlozi dionika iz akademske zajednice, kako bi se osigurala pravedna i poticajna evaluacija rada sveučilišnih djelatnika u svim njegovim aspektima.\n\nŠef Katedre za informacijske sustave\nSveučilište u Rijeci, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija\nIzv. prof. dr. sc. Martina Ašenbrener Katić"]
[13,"IGOR CVEČIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Sveučilište u Rijeci, Ekonomski fakultet, Katedra za međunarodnu ekonomiju.\nČlanovi Katedre su poslali sljedeće komentare:\ni. Članak 28, stavak 2 gdje se kaže da bi nešto bilo znanstveni rad da mora imati dvije neovisne recenzije, prijedlog je: Dovoljna je jedna neovisna recenzija da bi rad bio vrednovan kao znanstveni, jer to određuje politika izdavačkih kuća ili institucija koje izdaju publikacije. Osim toga činjenica je da se na recenziju čeka jako puno vremena te bi ovo znatno otežalo napredovanja. Prijedlog je da ostane kako je bilo u prethodnom Pravilniku (111/22).\nii. Članak 28, stavak 8 - Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova - ovaj uvjet treba eventualno maknuti, dovoljan je uvjet da se 2 boda trebaju ostvariti temeljem časopisa iz WoSa i Scopusa. To se najviše odnosi na prvi izbor u zvanje docenta gdje se mladi znanstvenici tek uče pisati znanstvene radove i treba puno više vremena da publiciraju rad u časopisu. Osim toga treba uzeti u obzir i sve dulje vrijeme čekanja na samu recenziju pa onda prihvaćanje i objavu rada u pojedinom časopisu. Ukoliko se zadrži taj kriteriji, može se podignuti prag na 2/3. Također dovoljan uvjet je da se sa jednog znanstvenog skupa vrednuje najviše jedan rad istog autora te kao i u Pravilniku 111/22 da se objavama znanstvenih radova u istom znanstvenom časopisu ili s istog znanstvenog skupa (različitih godišta) može ostvariti najviše polovica potrebnog broja bodova određene skupine.\niii. Stavak 14: Udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim radovima s više od jednog autora vrednuje se kao jedan rad ako rad potpisuju do uključivo tri autora – Treba se razmotriti da se broj autora poveća na četiri.\niv. Stavak 16: Jedan rad može se priznati na temelju potvrde uredništva o prihvaćenosti za objavljivanje – Prijedlog je da se poveća na dva rada.\nv. Što se tiče tablice 15 kod Društvenih znanosti potrebnog broja bodova koji se treba skupiti za više zvanje, nije jasno radi li se u ovom slučaju o tome da se bodovi mogu zbrajati i prenositi, pa npr. ako se skupi za docenta 12 bodova, onda da bi zadovoljili kumulativ za izvanrednog profesora (14) mora se skupiti još 2 boda, a minimalno u pet godina koliko traje zvanje docenta 4 ili se radi o tome da u pet godina ponovno krećemo od 0 bodova i onda za izvanrednog profesora mora se skupiti 14, redovitog 25, trajno zvanje 36. Ukoliko se bodovi zaista kumulativno skupljaju i mogu prenositi s ovim sustavom bodovanja se slažemo, ukoliko ne, prijedlog je da ostanu bodovi koji su bili definirani u prethodnom Pravilniku (111/22).\nvi. Također, prijedlog je da pristupnici mogu birati hoće li ići po novom Pravilniku ili prethodnom u periodu od 36 mjeseci nakon što novi Pravilnik stupi na snagu.\nvii. Što se tiče uvjeta rektorskog zbora, kriteriji trebaju ostati kao prethodni, plus eventualno dodati više posebnih uvjeta koji se mogu ispuniti.\nviii. HORIZONTALNI KRITERIJI , ČLANAK 6: Prijedlog kriterija jednako se odnosi na one djelatnike koje rade samo kao znanstvenici i one koji su u znanstveno-nastavnom zvanju i imaju drukčija opterećenja od znanstvenika, što nije pravedno prema znanstveno-nastavnim djelatnicima. Stoga se ne smije propisivati i veći angažman znanstveno-nastavnom osoblju na projektima, jer nije isto imati i jednako opterećenje i u nastavi i u znanosti, za razliku od djelatnika koji rade samo kao znanstvenici. Stoga treba u članku 6, stavcima 2 i 3 staviti mogućnost da se zadovolji prvi ili drugi kriterij, odnosno da su pristupnici članovi ili voditelji projekata, a ne propisivati obvezno ispunjavanje i jednog i drugog kriterija.\nix. Projekt je projekt, bez obzira na visinu vrijednosti na koju je ugovoren te se znanstveni doprinos projekta se ne može mjeriti isključivo njegovom financijskom vrijednošću, stoga nije korektno ni propisivati iznose na koje glase projekti. Sukladno tome, treba maknuti financijske vrijednosti projekata kod kriterija u okviru stavka 3, članka 6, ali i na drugim mjestima u dokumentu.\nx. Isto tako, propisano je u članku 7 da horizontalni kriteriji bi mogli biti zamijenjeni s tri kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucionalnog doprinosa, što umanjuje značenje rada djelatnika u tim aktivnostima. Stoga bi trebalo omogućiti da horizontalni kriterij bude zamjenjiv jednim, a ne trima kriterijima.\nxi. Nije jasno na što se odnosi prilog I, budući da sadrži drukčije podatke u tablicama u odnosu na prijedlog kriterija."]
[14,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\nOdsjek za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci smatra da predloženi kriteriji sadrže niz ozbiljnih nedostataka, od kojih posebno izdvajamo sljedeće:\n\nNačelno, trenutni prijedlog kriterija izjednačava znanstvene zahtjeve za zaposlenike na visokoškolskim ustanovama i znanstvenim institutima, iako visokoškolski nastavnici u pravilu imaju 50 % (ili 45 %) radnog vremena posvećenog nastavnim obavezama. Ovakav pristup ne uzima u obzir realnu raspodjelu radnog vremena i dovodi do nerazmjernog opterećenja nastavnika, čime se zanemaruje njihova nastavna uloga i doprinos obrazovanju. S druge strane, znanstvenici na institutima mogu stjecati naslovna znanstveno-nastavna zvanja s minimalnim nastavnim opterećenjem u odnosu na uvjete koje moraju zadovoljiti sveučilišni nastavnici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima čija se zvanja ne prenose automatski pri prelasku s jedne ustanove na drugu.\n\nFinancijska vrijednost projekta i voditeljskih uloga (5.000 EUR, 10.000 EUR, 25.000 EUR, 50.000 EUR) nije prihvatljiv kriterij znanstvene izvrsnosti jer ne odražava nužno stvarni znanstveni doprinos i stavlja u nepovoljan položaj istraživače u društvenim i humanističkim znanostima koji zbog ustroja sustava financiranja redovito raspolažu skromnijim sredstvima u odnosu na znanstvenike u STEM disciplinama. Kvalitetu znanstvenog doprinosa potrebno je procjenjivati neovisno o iznosu financiranja. \n\nOpćenito, predloženi se nacionalni kriteriji oslanjaju prvenstveno na kvantitativne pokazatelje znanstvene izvrsnosti (npr. citati, broj recenzentskih aktivnosti). Takav pristup zanemaruje kvalitativne aspekte znanstvenog rada te ne prepoznaje raznolike oblike doprinosa znanosti, osobito u društvenim i humanističkim znanostima, gdje znanstveni utjecaj često nije lako mjerljiv isključivo kroz metriku citiranosti ili financijske pokazatelje.\n\nPriznavanje samo jednog rada iz doktorskog rada po skandinavskom modelu predstavlja ozbiljan nedostatak predloženih kriterija. Time se zanemaruje znanstvena vrijednost svih recenziranih radova objavljenih u okviru tog međunarodno prihvaćenog modela, koji potiče produktivnost i znanstvenu vidljivost mladih istraživača. Posebno je problematično što se ovo ograničenje uvodi isključivo u području društvenih znanosti, čime se doktorandi iz tog područja dovode u neravnopravan položaj u odnosu na kolege iz ostalih znanstvenih područja.\n\nKriterij vrednovanja doprinosa pojedinog autora u koautorskim radovima u području društvenih i humanističkih znanosti, koji smanjuje bodove ovisno o broju autora, stvara neravnopravan položaj ovog područja u odnosu na ostala znanstvena područja u kojima broj autora ne utječe na vrednovanje rada i obeshrabruje znanstvenu suradnju, čime je u suprotnosti s međunarodnim praksama koje potiču timski i interdisciplinarni rad.\n\nVrednovanje institucijskog doprinosa je usko definirano i ne obuhvaća adekvatan raspon relevantnih oblika institucionalnog angažmana, osobito kada je riječ o sveučilišnom kontekstu."]
[15,"IVAN ČIPIN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog za uvođenje kriterija vezanih uz predatorske časopise i izdavače\n\nS obzirom na sve češću pojavu tzv. predatorskih časopisa/publikacija koji koriste upitne ili neetične uredničke i recenzentske prakse s ciljem brze zarade i bez vjerodostojne znanstvene provjere, predlažemo da se u Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta eksplicitno uvrsti odredba o nepriznavanju radova objavljenih u predatorskim časopisima.\nPrijedlog dopune:\nRadovi objavljeni u časopisima/publikacijama koji su javno označeni kao predatorski neće se uzimati u obzir prilikom izbora ili reizbora. Prilikom vrednovanja znanstvene produkcije posebno će se voditi računa o vjerodostojnosti izdavača, transparentnosti recenzijskog procesa, uredničkom sastavu časopisa i etičkim smjernicama izdavača. Za provjeru se preporučuje korištenje bijelih lista (npr. DOAJ, COPE, OASPA) i smjernica kao što su Think. Check. Submit., dok se izbjegavanje sumnjivih časopisa može potražiti i na popisima poput Beallove liste, Kscien i Cabells blacklist.\nObrazloženje:\nUvrštavanje ovakvog kriterija pomoglo bi u:\n• zaštiti integriteta znanstvenog sustava u Hrvatskoj,\n• sprječavanju manipulacije formalnim kvantitativnim ispunjavanjem kriterija uz zaobilaženje znanstvene kvalitete,\n• osvještavanju mladih istraživača i znanstvenika o važnosti izbora kvalitetnih časopisa za svoju znanstvenu reputaciju,\n• poticanju objavljivanja u transparentnim i etički utemeljenim časopisima koji pridonose razvoju znanosti.\nPredatorsko objavljivanje dugoročno šteti i ugledu pojedinca i sustava, te bi ovakav kriterij bio važan korak prema očuvanju znanstvene kvalitete i akademske čestitosti.\n\nČlanovi matičnog odbora za polja politologije, sociologije, demografije, socijalne djelatnosti:\nprof. dr. sc. Renata Relja, redovita profesorica u trajnom izboru, Sveučilište u Splitu, Filozofski fakultet\ndr. sc. Anđelina Svirčić Gotovac, znanstvena savjetnica, Institut za društvena istraživanja u Zagrebu\nprof. dr. sc. Ivan Čipin, redoviti profesor, Sveučilište u Zagrebu, Ekonomski fakultet"]
[16,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","MZOM treba prije usvajanja ili odbacivanja Nacionalnih kriterija raščistiti spor oko tumačenja Zakona u pogledu ovlasti Nacionalnog vijeća da intervenira u prijedlog ovlaštenih predlagatelja za pojedine elemente Nacionalnih kriterija."]
[17,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU\nFILOZOFSKI FAKULTET\nZagreb, Ivana Lučića 3\n\nKLASA: 053-01/25-01/225\nURBROJ: 251-57-850-25-01\n\nZagreb, 13. lipnja 2025.\n\nNa temelju članka 43. Statuta Filozofskog fakulteta, Fakultetsko vijeće Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu na izvanrednoj sjednici, održanoj 13. lipnja 2025., donijelo je \nZAKLJUČAK\no prijedlogu Nacrta Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\n\nFakultetsko vijeće Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu na temelju očitovanja većine odsjeka i ostalih ustrojstvenih nastavnih jedinica Filozofskoga fakulteta te na temelju zajedničke rasprave odbacuje prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija u cijelosti. Budući da ovaj prijedlog podzakonskoga akta Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) nije donesen u skladu s procedurom koju propisuje sam Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl. 39. st. 8., čl. 86. st. 1. t. 8., čl. 90. st. 3. i 4. i čl. 93. st. 2. t. 3.), nije ga moguće u javnoj raspravi ni na koji način popraviti do razine prihvatljive za donošenje nego se treba povući iz procedure.\n\nOBRAZLOŽENJE\n\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu proveo je temeljitu javnu raspravu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji), koji je izradilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: Nacionalno vijeće), a koji je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih uputilo u e-savjetovanje s javnošću u razdoblju od 14. svibnja do 13. lipnja 2025. Javna rasprava na Fakultetu započela je na sjednici Fakultetskog vijeća 21. svibnja 2025., potom se je vodila zasebno po odsjecima i ostalim ustrojstvenim nastavnim jedinicama Fakulteta, odakle su prikupljene obrazložene primjedbe u nizu dokumenata, a na kraju svega su uživo raspravljene ključne načelne ali i mnoge posebne primjedbe na javnoj tribini Filozofskoga fakulteta 10. lipnja. Zato je na izvanrednoj sjednici Fakultetskoga vijeća 13. lipnja 2025. raspravljen i donesen zaključak da se prijedlog Nacionalnih kriterija odbacuje u cijelosti, ne samo zbog veoma duga niza posebnih prigovora koje je Fakultet skupio i naveo ih u e-savjetovanju, nego poglavito zbog pet načelnih prigovora koje navodi u nastavku:\nI.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija nije izrađen u Zakonom propisanoj proceduri\nZakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dalje: ZVOZD) propisuje u članku 39. stavku 8. da Nacionalno vijeće donosi Nacionalne kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora. To se precizira u članku 90. stavku 3. time da znanstvene i umjetničke elemente Nacionalnih kriterija predlažu nadležni matični odbori, a u članku 93. stavku 2. točci 3 time da nastavne i stručne elemente Nacionalnih kriterija predlaže Rektorski zbor. Budući da Nacionalno vijeće nije prihvatilo Konačni prijedlog nastavnih i stručnih elemenata Rektorskog zbora Republike Hrvatske od 8. svibnja 2024., nego je u prijedlog Nacionalnih kriterija u javnoj raspravi unijelo drugačije nastavne i stručne elemente, Rektorski zbor na sjednici 26. svibnja 2025. s pravom je odbacio prijedlog Nacionalnoga vijeća i potvrdio sebe kao jedinoga ovlaštenoga predlagatelja nastavnih i stručnih elemenata. Taj su Zaključak Rektorskog zbora prihvatila vijeća područja Sveučilišta u Zagrebu i zatim Senat Sveučilišta u Zagrebu na sjednici 10. lipnja 2025. Budući da matični odbori za humanističke i društvene znanosti nisu bili ravnopravno uključeni u predlaganje znanstvenih elemenata pri izradi prijedloga Nacionalnih kriterija te nisu bili suglasni s konačnim prijedlogom koji im je nametnulo Nacionalno vijeće, nisu ispoštovane odredbe Zakona koje određuju da za pojedina znanstvena područja i polja nadležni matični odbori predlažu znanstvene elemente. Posebice je Matični odbor za filozofiju, teologiju i religijske znanosti u svojem očitovanju s izvanredne sjednice 10. lipnja 2025. opširno pokazao kako se je postupak izrade prijedloga Nacionalnih kriterija vodio bez uvažavanja pojedinih matičnih odbora te je zato jednoglasno odbacio prijedlog Nacionalnih kriterija i zatražio da se on povuče iz daljnje procedure.\nU skladu sa svime time, Vijeće Filozofskog fakulteta slaže se sa Zaključkom Senata Sveučilišta u Zagrebu od 10. lipnja 2025. da je Nacionalno vijeće samostalno donijelo znanstvene, nastavne i stručne elemente Nacionalnih kriterija, čime je prekoračilo svoje ovlasti i posljedično predložilo Nacionalne kriterije koji su neuravnoteženi i posve neprimjereni za pojedina znanstvena područja, polja i grane. Novi prijedlog Nacionalnih kriterija trebao bi se izraditi poštujući nadležne matične odbore kao ovlaštene predlagače znanstvenih kriterija i Rektorski zbor kao predlagatelja nastavnih i stručnih kriterija.\n\nII.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija protivan je Ustavu Republike Hrvatske\n\nUstav Republike Hrvatske u članku 90. stavcima 4. i 5. određuje da podzakonski akti ni u iznimnom slučaju ne smiju imati povratno (retroaktivno) djelovanje. Prijedlog Nacionalnih kriterija u svojim prijelaznim odredbama ne predviđa prijelazno razdoblje u kojem bi se primjenjivali dosadašnji pravilnici nego određuje da danom svojega stupanja na snagu vrijede nove odredbe. Iznimno se u članku 98. stavku 1. dopušta odgoda primjene nekih kriterija (Horizontalni kriteriji čl. 6., Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa čl. 7., Kriteriji za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima, čl. 8.–38.) na razdoblje od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu, ali ne i svih kriterija, jer nastavni i stručni kriteriji (Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto, čl. 39. i 40.) počinju beziznimno vrijediti danom stupanja na snagu ovoga podzakonskoga akta. Budući da razdoblje između dvaju izbora ili reizbora na znanstveno-nastavno radno mjesto traje pet godina, ovakav podzakonski akt neminovno u sebi sadrži retroaktivan učinak, što je protivno Ustavu Republike Hrvatske. Osim toga, mnoge pojedine odredbe također impliciraju retroaktivan učinak na (ne)vrednovanje znanstvenoga, nastavnog i institucijskog rada i doprinosa u kumulativnom pogledu.\n\nIII.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija ne poštuje posebnosti humanističkih i društvenih znanosti\n\nKao prvo, nije ispoštovana ravnopravna zastupljenost predstavnika svih znanstvenih područja pri izradi ovoga prijedloga Nacionalnih kriterija jer nijedan predstavnik veoma velikoga područja humanističkih znanosti nije sudjelovao u radu Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj. To je tim značajnije i teže se može dopustiti s obzirom na to da su se uvjeti za izbor na radna mjesta i pravila vrednovanja znanstvenoga rada prijedlogom Nacionalnih kriterija najviše izmijenili i postrožili upravo za područje humanističkih znanosti, što Nacionalno vijeće na svoj način i izrijekom priznaje u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje, koji je objavilo u e-savjetovanju uz prijedlog Nacionalnih kriterija.\nKao drugo, u nizu odredaba ne uvažavaju se posebnosti područja humanističkih znanosti ali i znatnoga dijela područja društvenih znanosti, i nameće im se neprimjerene i diskriminatorne znanstvene kriterije. To je posebice vidljivo u horizontalnim kriterijima koji zahtijevaju: 1) projektni menadžment neostvariv u mnogim poljima i granama humanističkih i društvenih znanosti, 2) citiranost radova u bazama podataka koje su nereprezentativne za znanstvene publikacije humanističkoga područja i znatnoga dijela društvenoga područja te koje su nezainteresirane za sva tematska područja od hrvatskoga nacionalnoga interesa kojima se po pozivu nužno bave mnoge humanističke i društvene znanosti, 3) mentorstvo nad doktorskim radovima jer u pojedinim poljima i granama (osobito filologije) ni ne postoje doktorski studiji, a u nekima se izvode rijetko i s malenim brojem studenata.\nPrimjereni kriteriji morali bi vrednovati sve oblike znanstvenoga rada tako da nitko tko po sustručnjačkoj ocjeni (engl. peer review) znanstveno radi ne bude onemogućen u izboru na više radno mjesto ili u reizboru, a po mogućnosti i tako da ne bude stavljen u neravnopravan položaj prema drugima koji se ocjenjuju na istome ili drugim znanstvenim područjima i poljima.\n\nIV.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija diskriminira sveučilišne nastavnike u odnosu na znanstvenike zaposlene na institutima po dvostrukoj osnovi te marginalizira sveučilišnu nastavu\n\nKao prvo, iako zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima (sveučilišni nastavnici) 45 % svojeg radnoga vremena, kako u članku 67. stavku 1. predviđa Kolektivni ugovor za znanost i visoko obrazovanje (NN 9/2019), posvećuju nastavnim obvezama, a 45 % znanosti, oni prema prijedlogu Nacionalnih kriterija moraju ispunjavati jednake znanstvene kriterije (znanstveni projekti i velik broj znanstvenih radova) kao i zaposlenici na znanstvenim radnim mjestima (znanstvenici na institutima) koji 90 % radnoga vremena posvećuju znanosti (čl. 67. st. 6. Kolektivnog ugovora).\nKao drugo, dok je znanstvenicima zaposlenima na sveučilištima ZVOZD-om oduzeta kategorija znanstvenih i znanstveno-nastavnih zvanja i ostala su im samo znanstveno-nastavna radna mjesta, znanstvenicima na znanstvenim institutima Nacionalni kriteriji (čl. 5. st. 4., čl. 39 st. 6) omogućuju stjecanje naslovnih znanstveno-nastavnih zvanja bez redovitih radnih mjesta na sveučilištima, i to po kvantitativno pet puta manjim nastavnim obavezama od onih koje imaju sveučilišni nastavnici, a da se kriteriji nastavnoga doprinosa za njih izrijekom ni ne spominju.\nNa osnovi obaju ovih zakonskih rješenja znanstvenicima se izvan sustava obrazovanja omogućuje znatno lakše znanstveno i nastavno napredovanje nego sveučilišnim nastavnicima, a omogućuje im se i stjecanje naslovnih zvanja koja nisu vezana uz radno mjesto.\nNeodrživo je zakonsko rješenje koje znanstvenike na znanstveno-nastavnim radnim mjestima na višestruk način stavlja u neravnopravan položaj prema drugim znanstvenicima koji nemaju nastavnih obaveza te koje ne poštuje načelo jednakosti plaća za jednak rad, propisano u članku 6. stavku 1. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (NN 155/2023.).\nNesagledivo se štetan učinak ovakvih neravnoteža u zakonskom rješenju sastoji u marginaliziranju sveučilišne nastave u korist znanosti vođene komercijalno unosnim projektima i neprimjerenim kriterijima znanstvene produktivnosti i bibliometrijske vidljivosti.\n\nV.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija obezvređuje znanstveno bavljenje kulturnim temama od nacionalnoga interesa kao i uporabu hrvatskoga jezika u znanosti\n\nRazne odredbe prijedloga Nacionalnih kriterija obezvrjeđuju domaće publikacije (časopise, knjige i zbornike), domaće znanstvene skupove i uporabu hrvatskoga u znanosti (npr. čl. 7. st. 2. točke a. i f.), što u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti koje se bave nacionalnim temama znatno otežava napredovanje, a općenito sprječava razvoj humanističkih i društvenih znanosti u Hrvatskoj.\nOvaj podzakonski akt u ovome pogledu ne provodi Zakonom propisanu proceduru (ZVOZD čl. 90. st. 4.) koji za nadležni matični odbor propisuje da:\n„predlaže Nacionalnom vijeću popis domaćih znanstvenih časopisa koji su kvalitetom izjednačeni s uglednim međunarodnim znanstvenim časopisima za pojedino znanstveno područje i polje, relevantnih za izbor na znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu, fakultetu, umjetničkoj akademiji i znanstvenom institutu te odgovarajuću umjetničku djelatnost relevantnu za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto.“\nUmjesto popisa domaćih znanstvenih časopisa prijedlog Nacionalnih kriterija jednostrano je i bez konzultacija s matičnim odborima popisao anglosaksonske citatne baze podataka koje su posve neprimjerene za mnoge humanističke i društvene znanosti, a posebno za one koje se bave hrvatskom kulturom i obrađuju teme od nacionalnoga interesa. Predviđeni popis domaćih znanstvenih časopisa u kategoriji a1 osiguravao je mogućnost vođenja nacionalne znanstvene strategije u humanističkom i društvenom području, osobito za nacionalne znanosti, i time njegovo izostavljanje izravno ugrožava nacionalne interese Republike Hrvatske.\n\nDekan\n\nizv. prof. dr. sc. Domagoj Tončinić"]
[18,"MARIO MILIČEVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Kao što je više kolega komentiralo nema navođenja niti pojašnjenja ciljeva koji se žele postići. Što je razumljivo ako je jedan od ciljeva smanjenje \"troška\" kojeg visokoškolske i znanstvene ustanove očito predstavljaju proračunu (a to se naravno ne smije eksplicitno napisati)?\n\nJoš je izgledan jedan cilj koji do sada nije bio često komentiran: tjeranje ljudi koji bi - nakon recimo desetak godina rada u praksi - kroz visokoškolski sustav htjeli prenijeti svoja iskustva budućim generacijama visokokvalitetnih stručnjaka.\n\nNaime, imao sam više upita kolega iz prakse (računarstvo), uključujući i neke bivše studente, da li bih im preporučio da u nastavku karijere postanu sveučilišni nastavnici (puno radno vrijeme) - jer osjećaju da bi morali/trebali prenijeti svoja bogata iskustva studentima. Pri tome znaju da sam ja to isto napravio prije više od 20 godina i da im radi toga mogu dosta objektivno objasniti što ih čeka.\n\nZato sam u više razgovora s potencijalnim kolegama pokušao prikazati sve dobre strane našeg posla (kojih ima dosta), ali da ipak ne bih prevario te ljude morao sam još spomenuti i poneki problem. Isprike unaprijed na ponekad šaljivom (?) tonu, ali pokušavam prepričati stvarne razgovore prigodom kojih sam onda nekako morao spomenuti i sljedeće:\n\n- nastava (glavni motiv dolaska) NIJE nažalost jedan od dva stupa visokoškolskog sustava. Nastava je sustavno tretirana od strane predlagatelja sličnih propisa kao nužno zlo, koje eto treba nekako odraditi. Jer kod budućeg napredovanja utjecaj količine, a naročito kvalitete nastave, je gotovo zanemariv;\n\n- pravila napredovanja se već dugo sustavno i namjerno mijenjaju na način da ih je sve teže zadovoljiti (možda je to usklađivanje s inflacijom?), ali je ustvari dosta veći problem što ne možete ništa PLANIRATI unaprijed. Pa onda recimo 10 godina vrijedno skupljate Q1/Q2 radove itd., ali onda odjednom ispadne da ćete vrlo skoro trebati dodatno imati 150 citata, vođenje projekta, itd. itd., a vjerojatno u nekoj skoroj inačici i popunjen album Životinjsko carstvo (ja imam onaj iz 80-ih pa se nadam da će i taj biti ok); \n\n- značajno prethodno stručno iskustvo, primjerice vođenje višemilijunskog projekta informatizacije sustava s 10.000 radnih mjesta , ili vođenje radova na izgradnji nebodera od 100 katova, ili dužnost kapetana na mega-kruzeru s 5.000 putnika itd. itd. se apsolutno nikako ne vrednuje ili priznaje. Ustvari se kažnjava, jer sustav kao da poručuje \"tko vam je kriv što ste gubili vrijeme na te gluposti\";\n\n- za 45% radnog vremena treba ostvariti znanstveni dio kriterija koji su praktično isti kao za kolege koji tome mogu posvetiti 90% vremena (da, neke kolegice su komentirale da instituti imaju i dodatne uvjete. To je loš argument, jer dodatne uvjete ima dosta fakulteta i sveučilišta, ali još je važnije da bi ovi Kriteriji trebali utemeljeno i korektno uvažiti razlike i specifičnosti znanstvenih i znanstveno-nastavnih karijernih puteva i radnih mjesta, pa ako netko kasnije želi još naglasiti svoju izvrsnost neka to napravi kroz dodatne uvjete. Dakle dodatni uvjeti u institutima i sl. ustanovama nisu sigurno korekcija Kriterija jer su eto kolege korektno prepoznale da nije ok da nam je znanstvena komponenta ista); \n\n- s 65 godina će vas otjerati u mirovinu, čak i ako ste potpuno funkcionalni i korisni, i ako trenutno nema nasljednika koji su ostvarili uvjete za znanstveno-nastavno radno mjesto. Trenutnu definiciju da vas ustanova može \"zadržati\", ali iz vlastitih prihoda, nema ni smisla komentirati. Međutim, u javnoj upravi, u srednjim školama, u zdravstvu itd. se može raditi i nakon 65-e na trošak proračuna;\n\nO dobrim strana našeg posla koje spominjem u tim razgovorima, u ovom kontekstu, nema potrebe pisati - pogotovo što smo svjedoci da se sve manje stručnjaka iz prakse odlučuje na ovakvu primjenu karijere. Razlozi mislim da su očiti.\n\nPošto uskoro na mnogim ustanovama (naročito onima iz tehničkog područja) uskoro neće praktično biti niti jednog nastavnika s značajnim prethodnim iskustvom iz prakse, može li netko (imenom i prezimenom) preuzeti odgovornost za to? Naravno - da ne bude zabune - ne mislim da bi svi sveučilišni nastavnici trebali prije znanstveno-nastavne karijere raditi u praksi duže vrijeme, ali sustavu bi sigurno koristilo (naročito u nekim strukama) da primjerice barem 1 od 10 nastavnika može studentima prenijeti takva iskustva..."]
[19,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Predloženi kriteriji premalo vrednuju nastavni rad u izboru na znanstveno-nastavna radna mjesta. To se posebno odnosi na horizontalne kriterije u kojima nastavnog rada uopće nema.\nPravilnikom o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (NN 28/17, 72/19, 21/21, 111/22, 119/22), člankom 2. regulirano je pitanje utvrđivanja propisanih uvjeta, što se čini da je izostalo u Nacionalnim kriterijima pa bi bilo važno dodati potrebne odredbe radi izbjegavanja postojanja pravnih praznina."]
[20,"DOMAGOJ TONČINIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Uz niže navedene primjedbe koje se odnose na pojedine članke, glave ili poglavlja potrebno je istaknuti nekoliko općenith primjedbi:\n• Nacionalni kriteriji doneseni u proceduri koja nije u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti iz 2022. (NN 119/2022), iako su Nacionalni kriteriji podzakonski akt toga Zakona. Naime, Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora donosi Nacionalno vijeće. Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj pri pripremi teksta prijedloga Nacionalnih kriterija nije prihvatilo većinu prijedloga matičnih odbora za područje humanističkih znanosti (Matični odbor za filozofiju, teologiju i religijske znanosti, Matični odbor za filologiju i kroatologiju, Matični odbor za povijest, povijest umjetnosti, znanost o umjetnosti, arheologiju, etnologiju i antropologiju) te su nametnuta rješenja s kojima matični odbori nisu bili suglasni. Sadržaj dokumenta uvelike odstupa od prijedloga uvjeta koje je Rektorski zbor bio poslao u javnu raspravu, a u samom Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti, a najveće promjene pogađaju upravo humanističke znanosti,\n• Nacionalni kriteriji ne uvažavaju posebnosti područja humanističkih znanosti i dijela područja društvenih znanosti, i nameće im neprimjerene i diskriminatorne znanstvene kriterije, posebice u horizontalnim kriterijima projektnoga menadžmenta i citiranosti radova u bazama podataka koje su nereprezentativne za znanstvene publikacije humanističkoga područja i nezainteresirane za sva tematska područja od hrvatskoga nacionalnoga interesa,\n• ovakvi kriteriji ugrožavaju daljnji razvoj humanističkih znanosti u Republici Hrvatskoj, njihov položaj u sustavu znanosti i obrazovanja, njihove buduće institucijske kapacitete, a dugoročno i sam njihov opstanak,\n• predloženi Nacionalni kriteriji ne uvažavaju razliku između znanstvenih radnih mjesta, gdje je udio rada u znanosti 100% od znanstveno-nastavnih radnih mjesta, gdje je udio rada 50% u znanosti i 50% u nastavi – ne mogu se postavljati identični kriteriji znanstvenog doprinosa za obje vrste radnih mjesta, a potom od osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima dodatno tražiti i ispunjavanje nastavnih kriterija. Pritom je za naslovne nastavnike dovoljno imati samo 20% standardnih sati u nastavi (!) Kriteriji za naslovne nastavnike trebali bi biti isti kao i za nenaslovne nastavnike.\n• rad u nastavi se u trenutnom prijedlogu Nacionalnih kriterija omalovažava i marginalizira – ne postoji način da se istakne i valorizira kvaliteta nastavnog rada ljudi na znanstveno-nastavnim mjestima. Ovakvi Nacionalni kriteriji potiču marginaliziranje sveučilišne nastave u svrhu zadovoljavanja neprimjerenih zahtjeva projektnoga menadžmenta i znanstvene produktivnosti koji se nameću sveučilišnim nastavnicima humanističkih znanosti\n• rad na projektu ne smije biti „nezamjenjiv“ horizontalni uvjet jer u zemlji nema dovoljno natječaja kako bi se osigurao dovoljan broj projekata za ljude koji bi inače mogli napredovati temeljem svojeg znanstvenog rada koji nije nužno rad na projektima. Kriterij „članstvo u projektnom timu barem tri projekta“ ne može se kvalitetno ispuniti u pet godina i pritom još raditi u nastavi!\n• normiranje vrijednosti projekata nedopustivo je. Financijski pragovi za vrednovanje projekata i voditeljskih uloga (npr. 5.000 €, 10.000 €, 25.000 €, 50.000 €) nisu utemeljeni na jasno definiranim kriterijima znanstvene izvrsnosti, već se temelje na arbitrarnim vrijednostima koje diskriminiraju istraživače iz društvenih i humanističkih znanosti, gdje su dostupna sredstva nerazmjerno manja nego u STEM područjima.\n● Formulacije pojedinih kriterija neprecizne su i podložne različitim interpretacijama, što otvara prostor za proizvoljnu primjenu i neujednačenu evaluaciju između područja.\n● Onemogućavanje prijevremenog napredovanja demotivirajuće je za izvrsne istraživače i znanstvenike u ranoj karijeri te je suprotno načelima znanstvene meritokracije i strateškom razvoju istraživačkog sustava.\n● Posebno problematična i neprihvatljiva odredba je ona kojom se u području društvenih znanosti priznaje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu.\no Time se uvodi neopravdana diskriminacija prema društvenim znanostima, budući da se u drugim znanstvenim područjima svi radovi iz takve disertacije priznaju.\no Ova mjera je retrogradna i nepravedna, osobito prema mladim istraživačima koji su se odlučili za ovaj međunarodno priznati i izrazito zahtjevni model doktoriranja, računajući da će svi uključeni radovi biti priznati kao znanstveni doprinos u kontekstu napredovanja.\no Na taj način dovodi se u pitanje cijeli model doktorskog obrazovanja po suvremenim europskim standardima, obeshrabruje znanstvena izvrsnost te se stvara neravnoteža unutar akademske zajednice.\n● Sustav vrednovanja rada s više autora obeshrabruje suradnju, osobito međunarodnu i interdisciplinarnu, penalizirajući radove s više od tri autora u društvenim znanostima – što je opet u suprotnosti s poticanjem suvremenih znanstvenih praksi. Favoriziranje samostalnog autorstva pred timskim potpuno je neutemeljeno jer ne ide ukorak sa suvremenim zahtjevima, načinom rada i ciljevima znanstvenoga rada u pojedinim poljima (npr. antropologija, etnologija i kulturna antropologija, arheologija, lingvistika koja se otvara prema drugim disciplinama), pogotovo u vrijeme kad se potiču interdisciplinarnost i multidisciplinarnost.\n● Institucijski doprinos (npr. rukovodeće dužnosti) nedovoljno je vrednovan, čime se ignorira važan aspekt akademskog rada, osobito kod znanstveno-nastavnog osoblja.\n● Prijelazno razdoblje od 36 mjeseci je prekratko za prilagodbu novih kriterija, osobito u uvjetima gdje su se dosadašnji karijerni planovi temeljili na starim pravilima. Predlaže se produljenje na 60 mjeseci, odnosno jedno izborno razdoblje.\n● Kriteriji ne vrednuju aktivnosti popularizacije znanosti niti stručni doprinos, iako su one osobito važne u društvenim i humanističkim znanostima, gdje transfer znanja u zajednicu i suradnja sa stručnom i općom javnosti imaju posebnu vrijednost i društveni učinak.\n● uspostavlja se potpuna dominacija A1 časopisa i publikacija koje su u bazama podataka kao što su SCOPUS ili WoS, jer na taj način tradicijski važni i kvalitetni lokalni časopisi koji su na A2 razini (ili niže) ne dobivaju priliku biti relevantni odnosno atraktivni za objavljivanje, iako imaju svoju publiku i tematski su određeni. Postavlja se pitanje hoće li itko od znanstvenika objavljivati stručne radove koji su spona između znanosti i prakse te što će se dogoditi sa časopisima čije su primarne teme manje relevantne (npr. bave se manjim jezicima ili skupinama jezika isl.)\n• postoji neusuglašenost sa standardima i kriterijima vrednovanja studijskih programa u procesu akreditacije i reakreditacije, a koje propisuje AZVO i Sveučilište.\n• Postoji neusuglašenost s kriterijima vrednovanja znanstvene izvrsnosti na razini Europske unije, posebno COARA sporazumom koji je potpisalo i više od 800 sveučilišta (među njima i Sveučilište u Rijeci), a koji u svojim temeljnim odredbama napušta nekadašnje vrednovanje kvalitete znanstvenoga rada na temelju bibliometrijskih podataka (uvrštenosti časopisa u baze, citiranost).\n• Dokida se bilo kakvo priznavanja divergentnosti znanstvenih koraka, razvoja akademskih i znanstvenih karijera i prinosa u znanstvenoj i akademskoj zajednici što je prva odredba COARA sporazuma koji je važeći u EU u procjenama i vrednovanju znanstvenih i akademskih postignuća\n• spornom smatramo i ukidanje kumulativnosti koja je posljedicom cjeloživotnog obrazovanja i rada znanstvenika. Ukidanje kumulativnosti koja je bila u osnovi svih prethodnih Pravilnika (s određenjem minimalnog broja kriterija koji se moraju ispuniti unutar 5 godina) dokida znanstveno-istraživačku slobodu i mogućnost da znanstvenik u jednoj fazi svoga znanstvenoga rada bude produktivniji. Kumulativnost podupire različitosti faza znanstvenoga i akademskoga rada.\n• Smatramo i da dokument sustavno marginalizira domaći znanstveni prostor i aktivnosti poduzete u njemu (primjerice, izlaganja na domaćim znanstvenim skupovima i sudjelovanja u organizacijskim i/li programskim odborima domaćih konferencija) i na hrvatskome jeziku.\n• ključni su prigovori ovom dokumentu nepriznavanje raznolikih kriterija znanstvene izvrsnosti i karijernih puteva znanstvenika, te nepriznavanje raznolikosti znanstvenih istraživanja različitih znanstvenih područja i polja i njihovo svođenje na samo nepriznavanje znanstvenog djelovanja i neusklađenost s COARA sustavom.\n\nU ovakvom obliku, predloženi Nacionalni kriteriji ne pridonose pravednijem, poticajnijem i razvojno orijentiranom znanstvenom sustavu, već potencijalno narušavaju motivaciju, međunarodnu konkurentnost i interdisciplinarnost, osobito u područjima društvenih i humanističkih znanosti, te u ovom obliku Filozofskom fakultetu u Zagrebu prijedlog nije prihvatljiv."]
[21,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smatramo da se prije izrade prijedloga kriterija trebalo provesti savjetovanje s predstavnicima uključenih dionika, da  se izbjegne nesukladnost s preporukama Plana S i CoARA koalicije koje se odražavaju na financiranje istraživanja, te da se izbjegne neusklađenost s principima transparentnosti, jednakosti i uključivosti, jer se ovim prijedlogom još više produbljuju razlike među znanstvenim područjima."]
[22,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta u Zagrebu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija :\n\nSADRŽAJNI PRIGOVOR 2: Zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima stavljeni su u neravnopravni položaj u odnosu na znanstvenike na znanstvenim radnim mjestima.\n\nOBRAZLOŽENJE:\n(1) Zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima stavljeni su u neravnopravni položaj u odnosu na znanstvenike na znanstvenim radnim mjestima jer osim jednakih znanstvenih kriterija (znanstveni projekti i velik broj znanstvenih radova) moraju zadovoljiti i nastavne kriterije (uključno s posebnim kriterijima nastavnoga doprinosa), koji značajno premašuju obvezu održavanja nastave. \n(2) Dok je Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti znanstvenicima na sveučilištima oduzeta kategorija znanstvenih i znanstveno-nastavnih zvanja i ostala su im samo znanstveno-nastavna radna mjesta, znanstvenicima na znanstvenim radnim mjestima (na institutima) Nacionalni kriteriji omogućuju stjecanje naslovnih zvanja bez radnih mjesta, i to po kvantitativno pet puta manjim nastavnim obavezama od onih koje imaju sveučilišni nastavnici, a da se drugi kriteriji nastavnoga doprinosa uopće ne spominju.\n\nOBRAZLOŽENJE iz prijedloga Nacionalnih kriterija:\nNacionalni kriteriji, čl. 5. st. 4.\nU postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\nNacionalni kriteriji, čl. 39.\n(1) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju imati ispunjen sljedeći kriterij: \n- održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi. \n(2) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto izvanrednog profesora moraju imati ispunjene sljedeće kriterije: \n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora \n- jedan od kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija. \n(3) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto redovitog profesora moraju imati ispunjene sljedeće kriterije: \n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora \n- dva kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija. \n(4) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru moraju imati ispunjene sljedeće kriterije:\n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora \n- tri kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija. \n(5) Kriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati institucijskog istraživanja kvalitete nastavnog rada ili pozitivno ocijenjeni rezultati studentske ankete koju provodi visoko učilište nakon prethodnog izbora . \n(6) Za izbor u naslovnog nastavnika potrebno je ostvariti 20 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od navedenih u stavcima 1., 2., 3. i 4. ovog članka za izbor na redovito radno mjesto. \n(7) Zaposlenici u radnom odnosu u upravi sastavnica ili upravi sveučilišta ispunjavaju uvjete održavanja nastave u postotku u skladu s kolektivnim ugovorom odnosno ugovorom o radu. \n\nTUMAČENJE (Odsjeka za filozofiju):\nda znanstvenici na znanstvenim radnim mjestima (na znanstvenim institutima) počnu predavati, pa i njima po potrebi ispunjavati svoje radne sate (iako imaju znanstvena radna mjesta), dovoljno im je skupiti:\n(1) 30 radnih sati, tj. 7,5 kontakt-sati seminara ili 11 kontakt-sati vježba, za izbor u naslovnog docenta.  Zaposlenici na suradničkim radnim mjestima na sveučilištima (asistenti i viši asistenti) trebaju skupiti najmanje 150 radnih sati, tj. 37,5 kontakt-sati seminara ili 55,5 kontakt-sati vježba za redovito radno mjesto docenta. Ali tijekom četiri godine, prema Kolektivnom ugovoru za znanost i visoko obrazovanje, asistenti i više asistenti održavaju višestruko veći broj kontakt-sati seminara ili vježba.\n(2) 486 radnih sati, tj. 90 kontakt-sati predavanja i 7,5 kontakt-sati seminara za izbor u naslovnog redovitoga profesora u trajnom izboru.  Zaposlenici na najnižim znanstveno-nastavnim radnim mjestima na sveučilištu, tj. docenti, trebaju, prema Nacionalnim kriterijima, skupiti najmanje 2580 radnih sati u nastavi, tj. 450 kontakt-sati predavanja da budu izabrani na najviše znanstveno-nastavno radno mjesto na sveučilištu (redoviti profesor u trajnom izboru). Ali 810 ekvivalenata radnih sati, prema Kolektivnom ugovoru, samo je jedna petina radnih sati koje sveučilišni nastavnici prema trebaju održati unutar pet godina. Dakle, 750 kontakt-sati predavanja u pet godina, 2250 kontakt-sati predavanja u 15 godina (od docenta do redovitoga profesora u trajnom izboru).\nU odnosu stoji dakle 90 kontakt-sati predavanja za izbor u najviše naslovno nastavno-znanstveno zvanje (za znanstvenike koji nisu sveučilišni nastavnici) naprama 2250 kontakt-sati predavanja za izbor u najviše znanstveno-nastavno radno mjesto (za znanstvenike koji su ujedno sveučilišni nastavnici. To je 25 puta više!\n\nZAKLJUČNO:\nZnanstvenici koji se biraju u naslovna znanstveno-nastavna zvanja dobivaju dakle ta zvanja bez radnih mjesta na osnovi pet puta (uvažavajući i Kolektivni ugovor, 25 puta) manjih uvjeta nastavnih obaveza od uvjeta koji moraju zadovoljiti znanstvenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, a potonjima su oduzeta znanstveno-nastavna zvanja, a ostavljena samo istoimena radna mjesta. To znači da se sveučilišnim nastavnicima pri mogućoj promjeni ustanove oduzimaju stečena prava, iako su ona stečena po nacionalnim kriterijima, a ne po kriterijima ustanove."]
[23,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta u Zagrebu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija :\n\nSADRŽAJNI PRIGOVOR 1: Neprimjereni kriteriji za humanističke ali i društvene znanosti.\n\nOBRAZLOŽENJE:\n(1) Jedino su humanističkim znanostima uvjeti kvantitativno znatno postroženi u odnosu na pravilnik iz 2022. (Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u nastavna zvanja, Narodne novine, br. 111/2022), koji je već sam postrožio prethodne uvjete: \na) Ne samo 4, nego 8 radova potrebnih za izbor na radno mjesto redovitoga profesora u trajnom izboru, odnosno kumulativno 27 a ne „samo“ 23 rada.\nb) Broj radova u najvišoj kategoriji radova a1a/a1b porastao je na radnom mjestu svake razine – 1, 2, 3 i 4 (od docenta do redovitoga profesora u trajnom izboru) – za po jedan rad. To je rezultiralo neprihvatljivim povećanjem broja potrebnih radova za izbor na najviše radno mjesto. Dok se je za izbor na radno mjesto redovitoga profesora u trajnom izboru do sada tražilo 11 radova razine a1, novi prijedlog traži 19 radova razine a1a ili a1b. Tim se izmjenama potencijalno ugrožava i reizbor izvanrednih i redovitih profesora na isto radno mjesto jer se kumulativno traži znatno veći broj radova od onih koje su minimalno morali imati za napredovanje na ta radna mjesta.\n(2) Jedino se od humanističkih znanosti traži određeni broj radova u samostalnom autorstvu (izuzev za radno mjesto razine 3 u polju matematike gdje se traže 2 samostalna rada), dok se za prirodne znanosti, biomedicinu i zdravstvo, kao i za tehničke, biotehničke i društvene znanosti samo traži da u određenom broju radova pristupnik bude prvi ili glavni. Broj dozvoljenih autora na radu u prirodnim znanostima nije određen niti se povećanjem broja autora smanjuje vrijednost ili bodovanje rada, kao što je propisano u tehničkim, društvenim ili humanističkim znanostima. \n\nZAKLJUČNO:\nNe tražimo da se ujednače prirodne znanosti, tehničke, biotehničke itd. s humanističkima po samostalnom autorstvu, ali također ne prihvaćamo da se humanističke znanosti ujednače s prirodnim ili primijenjenim društvenim znanostima po traženim znanstvenim, stručnim i ostalim projektima. Tražimo dakle ukidanje horizontalnih kriterija."]
[24,"NIKOLA ĐAKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovani,\ntemeljem objavljenog dokumenta kao i dosad dostavljenih komentara mišljenja sam da prijedlog nije moguće kvalitetno „u hodu“ samo doraditi.\nIz tog razloga slobodan sam predložiti Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj da ga povuče iz procedure te napravi novi prijedlog uzimajući u obzir prijedloge Rektorskog zbora i matičnih odbora kao i mnoge kvalitetne komentare i prijedloge kompetentnih stručnih tijela i pojedinaca iz ovog e-Savjetovanja.\nOdgoda njegovog donošenja za par mjeseci bi bila manja šteta od ishitrenog donošenja u ovom obliku koji bi prema mišljenju mnogih mogao dodatno naštetiti temeljima sustava visokog obrazovanja i znanosti.\nSrdačan pozdrav\nNikola Đaković"]
[25,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Sindikat smatra da je hitno potrebno ispraviti propust iz Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti koji nije predvidio mogućnost napredovanja na treću stepenicu za radna mjesta predavača osim u slučaju predavača stranih jezika. Za sva nastavna radna mjesta na sveučilištima, osim predavača koji ne podučavaju strane jezike (npr. statistika i matematika, informacijske znanosti, itd.), predviđene su tri stepenice za napredovanje, čime su predavači u ostalim područjima diskriminirani. Sindikat stoga predlaže Nacionalom vijeću da u okviru Nacionalnih kriterija propiše i kriterije za napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika za predavače iz svih područja i polja, tako da se Nacionalni kriteriji ne moraju mijenjati kada se propust iz Zakona otkloni."]
[26,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Dokument nije riješio problem prilagodbe uvjeta, odnosno rokova, za radna mjesta u nepunom radnom vremenu, odnosno kumulativna znanstveno-nastavna radna mjesta koja se u području biomedicine i zdravstva kombiniraju s radnim mjestima u zdravstvu (najčešće liječnici u KBC-ovima). To je posebno važno adresirati kod kriterija za reizbor na znanstveno-nastavna radna mjesta u članku 41."]
[27,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Sindikat pozdravlja djelomično ujednačavanje strukture posebnih znanstvenih kriterija po znanstvenim područjima. Sindikat smatra da bi osnovna struktura pravila i logika kriterija po područjima trebala biti ujednačena, s obzirom da nije prihvatljivo implicitno stvaranje različitih radnih uvjeta za ista radna mjesta u različitim područjima znanosti. Naravno, određene razlike su nužne, ali bi svako specifično pravilo trebalo ispitati iz perspektive njegove imanentne specifičnosti za pojedino znanstveno područje. Primjerice, napravljen je korak unaprijed u smislu kumulativnosti znanstvene produkcije, te se sada u svim područjima vrednuje kumulativni znanstveni doprinos uz specifičan doprinos od zadnjeg izbora. U humanističkim znanostima je pojednostavljen sustav pravila, što smatramo korakom naprijed. \n\nNo, i dalje pojedina pravila nisu ujednačena, a po našem sudu za njih nema dovoljno opravdanja iz perspektive specifičnosti znanstvenog rada među područjima. Primjerice, način vrednovanja radova objavljenih temeljem doktorske disertacije se značajno razlikuje među područjima. Također, udio novih radova/bodova koje pristupnik treba prikupiti između dva izbora u odnosu na „deltu“ kumulativnih radova/bodova nije ujednačen. Sve su to primjeri razlika u kriterijima među područjima za koja ne vidimo valjana opravdanja koja bi bila imanentna specifičnostima pojedinog znanstvenog područja."]
[28,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Sindikat smatra i da je potrebno osigurati stabilnost kriterija (po mogućnosti putem zakonskih odredbi) te da bi trebalo u budućnosti izbjeći česte izmjene kriterija, kako bi se osigurala stabilnost i predvidljivost radnih uvjeta."]
[29,"IVANA OLUJIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Odsjek za romanistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu na sjednici 3. lipnja 2025. raspravljao je o prijedlogu novih kriterija za izbore na radna mjesta.  \nPodržavamo očitovanje i popis prigovora Odsjeka za filozofiju od 29. svibnja 2025. i slažemo se da predloženi dokument treba u cijelosti odbaciti jer nije donesen sukladno prooceduri koju predviđa Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti iz 2022. (NN 119/2022) – nisu prihvaćeni prijedlozi matičnih odbora, a u Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti te je posljedica prijedlog koji ozbiljno dovodi u pitanje mogućnost napredovanja u humanističkim znanostima, zanemaruje specifičnosti znanstveno-nastavnih u odnosu na znanstvena zvanja te marginalizira domaće časopise i znanstvene skupove.  \n\nNaglašavamo da je spomenuti prijedlog oslonjen na sistemski zakon koji uređuje sustav znanosti i visokoga obrazovanja i kao takav ne bi smio imati učinak drastične promjene, rupture, a ovaj prijedlog kriterija, koji se navodno donosi na temelju toga zakona, upravo stubokom mijenja kriterije napredovanja, unoseći sasvim nove kriterije i dovodeći znanstvenike još jednom u poziciju nesigurnosti i neizvjesnosti, s obzirom na to da njihovi dojučerašnji napori više ne vrijede, tj. više se ne vrednuju. Bilo bi ne samo poželjno već i nužno da se kriteriji napredovanja donose na znatno dulji rok – to bi zaposlenima u sustavnu znanosti i visokog obrazovanja pružilo stabilnost i puno bolje mogućnosti planiranja razvoja karijere te posljedično pozitivno utjecalo i na kvalitetu znanstvenoga rada. \n\nU samom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje navodi se da su “Značajnije promjene u kriterijima za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima su vezane uz znanstveno područje humanističkih znanosti”. Neprihvatljivo je da se humanističke znanosti izdvajaju od ostalih područja i da se za njih nameću posebni, najviše promijenjeni kriteriji, kao da ih predlagač smatra manje vrijednim od ostalih područja. \n\nZa izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta postavlja se vrlo malo kriterija vezanih uz nastavu, koja čini 45% radnog opterećenja na takvim radnim mjestima, dok se težište postavlja na aktivnosti u znanosti. Smatramo da treba jasno razlikovati uvjete za znanstvena radna mjesta od onih za znanstveno-nastavna ili različito vrednovati rad na tim mjestima. \n\nUsredotočenost prijedloga novih kriterija na projekte stavlja znanstvenike u situaciju ovisnosti o vanjskom financiranju (pa i neizravno dovodi u pitanje njihovu neovisnost). Raznolikost filoloških grupa koje se nude na FFZG jamči u hrvatskome društvu kvalitetni kulturni pluralizam i toleranciju, koji bi bez takve institucionalne i znanstvene pozadine bili prepušteni inicijativama civilnog društva i javnog sektora, koji su i sami financijski ugroženi. Kao osobito problematičnu ističemo valorizaciju projekata na temelju njihove financijske vrijednosti. Članak 3. u točkama g, h i t predviđa da se institucijski projekt vrednuje samo ako je njegova vrijednost minimalno 5.000 eura, da se mjesto institucijskog voditelja radnog paketa vrednuje samo ako je vrijednost radnog paketa 50.000 eura (kasnije se, u čl. 6 stavak 3 navodi 25.000 za društvene i humanističke znanosti), a da se stručni projekt vrednuje samo ako njegova vrijednost premašuje 10.000 eura. Pritom se ne uzima u obzir specifičnost istraživanja u humanističkim znanostima, koja vrlo često realno imaju manji trošak od istraživanja u prirodnim i tehničkim znanostima. Primjerice, na Odsjeku za romanistiku u posljednje su tri godine odobreno je više jednogodišnjih projekti u vrijednosti daleko manjoj od 5000 eura, a u koje su zaposlenici uložili vrijeme i trud i koji su i donijeli značajne (pa i nagrađene) rezultate. Novim pravilnikom taj se trud i rezultati u potpunosti obezvrjeđuju. Postavljanje ljestvice za stručne projekte (koji uključuju suradnju s gospodarstvom, javnim sektorom, udrugama) tako visoko znak je i socijalne neosjetljivosti, što u krajnjoj liniji dovodi i do povećanja društvene nejednakosti te smanjenja kulturnog pluralizma. Na primjer, projekt dvojezičnog rumunjsko-hrvatskog časopisa koji Katedra za rumunjski jezik provodi u suradnji s Udrugom Rumunja ne doseže zadanu financijsku vrijednost, a iznimno je vrijedan za rumunjsku zajednicu u Hrvatskoj. Sudjelovanje u znanstveno-istraživačkim projektima treba poticati, ali njihovo vrednovanje treba prilagoditi pojedinim disciplinama, usredotočiti se na rezultate, a ne na iznose. \n\nOpćenito, broj predviđenih horizontalnih uvjeta relativno je velik, a neki realno nisu ostvarivi za velik broj znanstvenika (npr. vođenje projekta, čl. 6, st. 2; broj voditelja po prirodi posla ne može biti velik) ili za znanstvenike koji se bave uskim područjima (mentorstvo doktorata, čl. 6 st. 3, u disciplinama koje imaju vrlo mali broj studenata diplomskih studija i u kojima se dulji niz godina ne otvara mogućnost zapošljavanja u znanosti). Mentorstva doktorata vrednuju se prema prijedlogu isključivo uz uvjet objave rada u koautorstvu s pristupnikom – smatramo takvo uvjetovanje dvojbenim.  \n\nInsistiranje na objavljivanju u časopisima koji su indeksirani u bazama Scopus i WoS potiče objavljivanje na engleskom, dok bi cilj kriterija za napredovanje – barem u filologijama – moralo biti poticanje objavljivanja na jeziku struke i na hrvatskom. Na više se mjesta navodi vezano uz održavanje nastave u inozemstvu ili uz pozvana predavanja (čl. 7 st. 2 t. a, čl. 40, t. j i k čl. 57, st. 3 t. n) navodi “na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije” - što u neravnopravan položaj stavlja jezike koji nisu službeni u Europskoj uniji (a koji se poučavaju i proučavaju na Filozofskom fakultetu). \n\nPrijedlog nije predvidio vrednovanje važnih aktivnosti kao što je organizacija znanstvenih i stručnih skupova, sudjelovanje na znanstvenim i stručnim skupovima, uredničke knjige. \n\nKriteriji znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa višestruko su postroženi.  \n\nKriteriji nastavnog doprinosa predviđaju dugotrajno usavršavanje u inozemstvu (čl. 40, točka c) koje realno nije ostvarivo za zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima (osim možda za vrijeme slobodne studijske godine, koja je, međutim, predviđena prije svega za znanstvene aktivnosti).  \n\nUvjeti za izbor na nastavna radna mjesta predavača i lektora (čl. 62, čl. 67 st. 2, točka c) predviđaju vrednovanje književnih prijevoda. Smatramo da bi prevođenje književnih djela (koje je također važno za filologe i svakako predstavlja i promoviranje struke) trebalo vrednovati i za izbore u znanstveno-nastavna radna mjesta. Za takve je prijevode predviđeno da se autorstvo dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom. S obzirom na obavezu izdavača da istaknu ime prevoditelja, smatramo traženje takve potvrde nepotrebnom dodatnom birokratizacijom postupka.   \n\nPredloženi kriteriji za izbor u nastavna zvanja lektora, višeg lektora i lektora savjetnika ne uzimaju u obzir nastavno opterećenje lektora. Primjerice, čl. 81 t. xiv navodi izvođenje nastave na inozemnom sveučilištu u minimalnom obimu trećine nastavnog programa jednog kolegija. Ta odredba podrazumijeva dugotrajni izostanak s nastavnih obaveza na vlastitom sveučilištu. Smatramo upitnim i odredbe čl. 77, čl. 79, čl. 80 st. 2 vezane uz broj objavljenih radova, koji je realno previsok s obzirom na postojeće nastavno opterećenje lektora. U čl. 81 t. ii nisu jasno definirane vrste prevedenih tekstova odnosno razlike među njima, nepotrebno se ističe i cjelovitost takvih prijevoda (pritom se ne određuje duljina). \n\nZa izbor u nastavna zvanja u čl. 78 t. xiii nisu navedeni institucijski projekti – smatramo to bitnim propustom.  \n\nTakođer naglašavamo da je navedene uvjete za većinu nastavnika nemoguće ispuniti u razdoblju između dva napredovanja, pogotovo jer ispunjavanje nekih uvjeta ovisi o vanjskom financiranju. Na taj način se dovodi u pitanje ostanak nastavnika na radnom mjestu. Stoga smatramo da su prijelazne i završne odredbe (čl. 98, stavak 1)  koje predviđaju prijelazno razdoblje od 36 mjeseci u potpunosti neprihvatljive. \n\nizv. prof. dr. sc. Ivana Olujić \nu ime Odsjeka za romanistiku (Sveučilište u Zagrebu, FIlozofski fakultet)"]
[30,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Sindikat u tom smislu smatra napretkom u odnosu na dosadašnju regulativu činjenicu da se dio kriterija koji su do sada bili obveza na nacionalnoj razini samo za zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima (kriteriji iz kategorija B i C prijedloga Rektorskog zbora), ovim prijedlogom pokušava proširiti kao obaveza i za zaposlene na znanstvenim radnim mjestima.  Naime, dio tom Odlukom obuhvaćenih uvjeta sada je sadržan u horizontalnim kriterijima (komentare na horizontalne kriterije vidi niže) te se isti sada odnose kako na znanstveno-nastavna tako i na znanstvena radna mjesta, dok su isključivi kriteriji koji se odnose samo na znanstveno-nastavna radna mjesta  u ovom prijedlogu svedeni samo na dodatne nastavne kriterije (članci 39. i 40.)."]
[31,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja već gotovo 30 godina sudjeluje u normiranju rada za znanstveno-nastavna, znanstvena, nastavna i suradnička radna mjesta kroz kolektivne ugovore. Kolektivnim ugovorom normira se udio radnog vremena za pojedine aktivnosti za svaku od vrsta radnih mjesta. Do sada je uspostavljena praksa da je količina radnog vremena kojeg poslodavac/država priznaje zaposlenima na znanstveno-nastavnim radnim mjestima za obavljanje znanstvene komponente poslova dvostruko manji od broja radnih sati koje priznaje za istu vrstu poslova zaposlenicima na znanstvenim radnim mjestima. Do sada niti jedan pravilnik koji regulira uvjete napredovanja na viša zvanja/radna mjesta nije uvažio navedenu činjenicu, što je jedna od manjkavosti i ovog prijedloga. Sindikat stoga predlaže Nacionalnom vijeću da još jednom razmotri navedeni problem te pokuša iznaći odgovarajući način da se navedena razlika u broju priznatih radnih sati za znanstvenu komponentu rada reflektira i u visini minimalnih kvantitativnih ili kvalitativnih kriterija za izbore na odgovarajuća radna mjesta."]
[32,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta u Zagrebu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija :\n\nFORMALNI PRIGOVOR 1: Nacionalni kriteriji nisu doneseni u proceduri koju propisuje Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nČl. 39. st. 8. ZVOZD-a kaže:\nNacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora donosi Nacionalno vijeće. Nacionalne veleučilišne kriterije donosi Zbor veleučilišta.\nZVOZD to ponavlja u čl. 86. st. 8.: \nNacionalno vijeće (…) na prijedlog matičnih odbora donosi Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije.\nALI:\nNacionalno vijeće nije sastavilo Nacionalne kriterije na osnovi prijedloga matičnih odbora, dapače je grubo odbijalo primjedbe i prijedloge primjerenijih kriterija matičnih odbora.\nOsim toga, ZVOZD u čl. 90. st. 3. i 4. objašnjava što treba raditi matični odbor u vezi s Nacionalnim kriterijima:\n3. predlaže Nacionalnom vijeću znanstvene i umjetničke elemente Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\n4. predlaže Nacionalnom vijeću popis domaćih znanstvenih časopisa koji su kvalitetom izjednačeni s uglednim međunarodnim znanstvenim časopisima za pojedino znanstveno područje i polje, relevantnih za izbor na znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu, fakultetu, umjetničkoj akademiji i znanstvenom institutu te odgovarajuću umjetničku djelatnost relevantnu za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto\nALI:\nNijedno od toga nije ispoštovano! Umjesto popisa znanstvenih časopisa prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija jednostrano je i bez konzultacija s matičnim odborima iz područja humanističkih znanosti popisao međunarodne citatne baze podataka koje su posve neprimjerene za mnoge humanističke znanosti, a posebno za humanističke znanosti koje obrađuju teme od nacionalnoga kulturnoga interesa. Predviđeni popis domaćih znanstvenih časopisa u kategoriji a1 osiguravao je mogućnost vođenja nacionalne znanstvene strategije u humanističkom području, osobito za nacionalne znanosti, i time njegovo izostavljanje izravno ugrožava nacionalne interese Republike Hrvatske.\n\nZAKLJUČNO:\nNacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji nisu doneseni po proceduri koju propisuje Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (2022.). Novi Nacionalni kriteriji trebali bi se donijeti polazeći od rasprave i prijedloga matičnih odbora za pojedina znanstvena polja kada su u pitanju znanstveni kriteriji te polazeći od prijedloga Rektorskoga zbora kada su u pitanju nastavni kriteriji.\n\nFORMALNI PRIGOVOR 2: ravnopravna zastupljenost znanstvenih područja nije ispoštovana jer nijedan predstavnik veoma velikoga područja humanističkih znanosti nije sudjelovao u radu Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, a osobito zato što su se uvjeti za izbor na radna mjesta najviše izmijenili upravo za područje humanističkih znanosti, što se izrijekom i priznaje u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje, koji je uz prijedlog Nacionalnih kriterija objavilo Nacionalno vijeće."]
[33,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - MEDICINSKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Primjedbe na Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije:\n- nesrazmjer uvjeta za napredovanje između zaposlenika na sveučilištima i na znanstvenim institucijama\nSvi sudionici u sustavu moraju zadovoljiti iste kriterije za napredovanje unatoč činjenici da znanstveno nastavno osoblje polovinu radnog vremena provodi u nastavnom procesu što u Pravilniku nije evidentirano. Treba prilagoditi uvjete na način da se rad u punom radnom vremenu u nastavi, te mentoriranje završnih i diplomskih radova studenata prijediplomskih i diplomskih studija može zamijeniti za dio znanstvenih kriterija (horizontalnih, kvantitativnih i kvalitativnih).\n\n- neposredno voditeljstvo završnih i diplomskih radova\nPotrebno je uvrstiti status neposrednog voditelja i omogućiti bodovanje takvog tipa vođenja. Kako kategorija neposredni voditelj postoji u CroRis-u potrebno je uskladiti kategorije.\n\n- Članak 3:kriterij pod i. i j.\nNagrade i priznanja trebaju se vrednovati isključivo ako se radi o nagradama za koje su propisani jasni i transparentni kriterij dodjeljivanja. \nPotrebno je dodati definiciju pojma „znanstvena knjiga“\nVoditeljstvo odbora i povjerenstava na institucijama treba također uključiti.\n\n- Članak 9.\nPojava predatorskih časopisa (i izdavača). Kako se pokrenulo pitanje je li potrebno takve radove uzimati u obzir, Pravilnik bi trebao na neki način to uključiti. Ovisno o tome trebalo bi prilagoditi ostale kriterije jer ovako visoki kvantitativni kriteriji u nekim područjima (Prirodne znanosti) bi u tom slučaju bili diskriminatorni."]
[34,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta u Zagrebu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija :\nOdsjek za filozofiju raspravio je na tematskoj sjednici 26. svibnja 2025. prijedlog podzakonskoga akta Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (Narodne novine, br. 119/2022), koji je pod naslovom Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji u javnoj raspravi do 13. lipnja 2025. Jednoglasan je stav Odsjeka za filozofiju da se Nacionalni kriteriji trebaju u cijelosti odbaciti kao nepopravljiv dokument zbog niza formalnih propusta u proceduri njegova donošenja (koja sama nije u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti iz 2022. čiji su podzakonski akt), te također zato što u Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: Nacionalno vijeće) nitko nije zastupao doista veliko područje humanističkih znanosti, a na koncu i zato što se Nacionalnim kriterijima: 1) nameću neprimjereni kriteriji za humanističke ali i društvene znanosti, i 2) vrši negativna diskriminacija zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima jer ih se stavlja u neravnopravan položaj prema drugim znanstvenicima koji nemaju nastavnih obaveza. Primjereni kriteriji morali bi vrednovati sve oblike znanstvenoga rada tako da nitko tko po sustručnjačkoj ocjeni (engl. peer review) znanstveno radi ne bude onemogućen u izboru i napredovanju, a po mogućnosti i tako da ne bude stavljen u neravnopravan položaj prema drugima koji se ocjenjuju na istome ili drugim znanstvenim područjima."]
[35,"GORAN VLAŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Komentar u ime MO Ekonomija: \n\nS obzirom da se članak 39. stavak 8. Zakona definira \"Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora donosi Nacionalno vijeće.\", predlaže se promisliti da se specificiraju koji su prijedlozi bili, koji su usvojeni/odbačeni, te da se prijedlozi povežu s kriterijima koji su navedeni.\n\nPredlaže se definirati što znače trećine i polovine - za kvalitativne i kvantitativne kriterije. Dodatno, potrebno je definirati kako se zaokružuju ako se dijeljenjem ne dobije cijeli broj. Također, potrebno je definirati da li npr. polovina kriterija znači pola od svakog kriterija ili pola od ponuđenih kriterija.\n\nPredlaže se ravnopravno postaviti uvjete za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta (koji oko 50% radnog vremena rade nastavu) te za izbor na znanstvena radna mjesta."]
[36,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI podržava komentare i prijedloge koje su na tekst iznijele umjetničke akademije: SVEUČILIŠTE U ZAGREBU MUZIČKA AKADEMIJA i SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI te dodaje uz pojedine članke i vlastite komentare i osvrte."]
[37,"IVAN CEROVAC","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ",{"$cut":{"chars":29243,"head":"Na Sjednici Vijeća Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, većina članova Odsjeka daje podršku očitovanju Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu. \n\nOčitovanje u nastavku:\n\nOčitovanje Odsjeka za filozofiju\no prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\nOdsjek za filozofiju raspravio je na tematskoj sjednici 26. svibnja 2025. prijedlog\npodzakonskoga akta Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (Narodne novine,\nbr. 119/2022), koji je pod naslovom Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji\n(dalje: Nacionalni kriteriji) u javnoj raspravi do 13. lipnja 2025. Odsjek za filozofiju izlazi sa\nstavom i analizom dokumenta u skladu s dopisom dekana Domagoja Tončinića od 23. svibnja\n2025. i prethodnim dogovorom na sjednici Fakultetskog vijeća 21. svibnja 2025. da će Uprava\nFilozofskoga fakulteta objediniti prigovore svih odsjeka i donijeti zajednički stav Fakulteta\nprema Nacionalnim kriterijima. Jednoglasan je stav Odsjeka za filozofiju da se Nacionalni\nkriteriji trebaju u cijelosti odbaciti kao nepopravljiv dokument zbog niza formalnih propusta u\nproceduri njegova donošenja (koja sama nije u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju i\nznanstvenoj djelatnosti iz 2022. (dalje: ZVOZD) čiji su podzakonski akt), te također zato što u\nNacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: Nacionalno\nvijeće) nitko nije zastupao doista veliko područje humanističkih znanosti, a na koncu i zato što\nse Nacionalnim kriterijima: 1) nameću neprimjereni kriteriji za humanističke ali i društvene\nznanosti, i 2) vrši negativna diskriminacija zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim\nmjestima jer ih se stavlja u neravnopravan položaj prema drugim znanstvenicima koji nemaju\nnastavnih obaveza. Primjereni kriteriji morali bi vrednovati sve oblike znanstvenoga rada tako\nda nitko tko po sustručnjačkoj ocjeni (engl. peer review) znanstveno radi ne bude onemogućen\nu izboru i napredovanju, a po mogućnosti i tako da ne bude stavljen u neravnopravan položaj\nprema drugima koji se ocjenjuju na istome ili drugim znanstvenim područjima.\nIpak, iako Odsjek za filozofiju ne misli da je prijedlog podzakonskoga akta prihvatljiv, on je\nširoko popisao i obrazložio sve posebne prigovore prijedlogu Nacionalnih kriterija koji se tiču\npodručja humanističkih znanosti. Ti prigovori, skupa s obrazloženjima, prokazuju da\nNacionalno vijeće nije uspješno ispunilo zadaću u pogledu predlaganja primjerenih ili\nsmislenih kriterija vrednovanja znanstvenoga rada u području humanističkih znanosti.\nPrigovori\nFORMALNI PRIGOVOR 1: Nacionalni kriteriji nisu doneseni u proceduri koju propisuje\nZakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti.\nOBRAZLOŽENJE:\nČl. 39. st. 8. ZVOZD-a kaže:\nNacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena\nodnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga\nmatičnog odbora donosi Nacionalno vijeće. Nacionalne veleučilišne kriterije donosi\nZbor veleučilišta.\nZVOZD to ponavlja u čl. 86. st. 8.:\n1\nNacionalno vijeće (…) na prijedlog matičnih odbora donosi Nacionalne\nsveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije.\nALI:\nNacionalno vijeće nije sastavilo Nacionalne kriterije na osnovi prijedloga matičnih odbora,\ndapače je grubo odbijalo primjedbe i prijedloge primjerenijih kriterija matičnih odbora.\nOsim toga, ZVOZD u čl. 90. st. 3. i 4. objašnjava što treba raditi matični odbor u vezi s\nNacionalnim kriterijima:\n3. predlaže Nacionalnom vijeću znanstvene i umjetničke elemente Nacionalnih\nsveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\n4. predlaže Nacionalnom vijeću popis domaćih znanstvenih časopisa koji su kvalitetom\nizjednačeni s uglednim međunarodnim znanstvenim časopisima za pojedino znanstveno\npodručje i polje, relevantnih za izbor na znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno\nradno mjesto na sveučilištu, fakultetu, umjetničkoj akademiji i znanstvenom institutu te\nodgovarajuću umjetničku djelatnost relevantnu za izbor na umjetničko-nastavno radno\nmjesto\nALI:\nNijedno od toga nije ispoštovano! Umjest"}}]
[38,"ALEKSANDRA GOLUBOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Odsjek za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci većinski daje podršku komentarima koji su elaborirani od strane Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu.\n\nU ime Odsjeka za filozofiju Filozofskog fakulteta u Rijeci,\npročelnica, prof. dr. sc. Aleksandra Golubović"]
[39,"IVANA KUNDA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","[Komentar je postavljen u ime i za račun Pravnog fakulteta u Rijeci, čije je Fakultetsko vijeće usvojilo ovaj komentar kao dio Očitovanja Pravnog fakulteta u Rijeci u sklopu Savjetovanja s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, na svojoj sjednici održanoj 11. lipnja 2025. godine]\n\nU skladu sa člankom 39., stavkom 6. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (Narodne novine, 119/22, dalje: ZVOZD), nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora donosi Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, u roku od devet mjeseci od imenovanja (članak 119. ZVOZD-a). Uz ostalo, ispunjavanje tih kriterija nužno je za zapošljavanje na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (članak 39. stavak 1. ZVOZD-a) pa je interes Pravnog fakulteta u Rijeci uključiti se u javno savjetovanje i očitovati na nacrt teksta Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji) koji je predstavilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj u svibnju 2025. godine. \nPredstavljeni nacrt Nacionalnih kriterija, prema našoj ocjeni, uz određene pozitivne aspekte, sadržava i niz značajnih formalnih i sadržajnih nedostataka. Ti nedostaci obuhvaćaju, među ostalim, neujednačenu i nepreciznu terminologiju, nejasne ili kontradiktorne formulacije, kao i pogreške u enumeraciji pojedinih odredaba. Još je važnije istaknuti neusklađenost nacrta Nacionalnih kriterija s temeljenim načelima hrvatskog pravnog poretka, kao što su vladavina prava, razumnost i pravna sigurnost, odnosno legitimna očekivanja stranaka, stečena prava i jednakost.\nUzimajući u obzir navedeno, u očitovanju Pravnog fakulteta u Rijeci posebnu pozornost posvećujemo ključnim sistemskim i horizontalnim rizicima koje ovi Nacionalni kriteriji predstavljaju za hrvatsku akademsku zajednicu, a potom i nekolicini najvažnijih izazova sadržajnog karaktera koji se odnose na polje prava. Uvjereni smo da otvorenom i konstruktivnom raspravom možemo pripomoći u doradi predstavljenog nacrta te tako pridonijeti ostvarenju zajedničkog cilja jačanja kvalitete hrvatske akademske zajednice."]
[40,"PATRIZIA POŠČIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Fakulteta informatike i digitalnih tehnologija Sveučilišta u Rijeci, dekanica:\n\nFakultet informatike i digitalnih tehnologija Sveučilišta u Rijeci izražava ozbiljnu zabrinutost i neslaganje s dijelovima prijedloga Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija. U nastavku ističemo sljedeće općenite primjedbe na odredbe koje se nalaze u trenutnom prijedlogu, a za koje držimo da treba ozbiljno sagledati i izmijeniti:\n• U prijedlogu Nacionalnih kriterija nedostaje vrlo važan i informativan dio dokumenta – preambula ovog podzakonskog akta u kojoj je jasno i nedvosmisleno navedeno tko i na temelju čega (čijeg prijedloga) donosi dokument, koji su temeljni ciljevi dokumenta, detaljna analiza postojećeg stanja i očekivani učinci predloženih mjera. \n• U predloženim Nacionalnim kriterijima nije izražena suštinska razlika između znanstvenih (udio rada u znanosti iznosi gotovo 100%) i znanstveno-nastavnih (udio rada u znanosti iznosi oko 45%, nastavi oko 45% i oko 10% institucijskog doprinosa) radnih mjesta koja je očigledna (i propisana!) u praksi. Postaviti iste kriterije znanstvenog doprinosa skupinama koje imaju izraženo drugačije radne obveze nije pravedno prema skupini koja je obvezna znatan dio radnog opterećenja prvoditi u nastavnim dužnostima i dovodi ih u izrazito neravnopravan položaj kod karijernog napredovanja. Tako postavljeni kriteriji će posredno i neposredno doprinijeti dugoročnoj degradaciji i zanemarivanju kvalitete nastave na visokim učilištima te padu kvalitete studentskog iskustva i zadovoljstva nastavom i nastavnicima.\n• Obveznost predloženih horizontalnih uvjeta – koji su izrazito znanstveno orijenitirani, a istodobno zanemaruju ostale aspekte rada na znanstveno-nastavnim radnim mjestima – vrlo su problematični odnosno nepošteni prema osobama na znanstveno-nastavnim radnim mjestima  jer predstavljaju promjenu dosad uspostavljene paradigme koju je potrebno provesti u neprimjereno kratkom vremenskom periodu. Naime, trenutni prijedlog kriterija usmjeren je dominantno na rad na projektima i rad s doktorandom (viša radna mjesta), aktivnosti koje zahtjevaju znatno planiranje, pripremu, pa i resurse, a definiranje perioda prilagodbe od 36 mjeseci ne predstavlja dovoljno vremena za prilagodbu osobama raznih profila (npr. onima koji su se do sada više fokusirali na nastavni i/ili institucionalni doprinos, a kojima se ovim prijedlogom retroaktivno poništava trud i rad). Produljenje navedenoga roka na najmanje jedan ciklus (re)izbora (odnosno 5 godina) bio bi nešto primjereniji.\n• Nastavno na prethodno, kriteriji koji su do sada bili izborni, odjednom novim prijedlogom kriterija postaju obvezni, čime se smanjuje razina fleksibilnosti u razvoju karijere osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima i oduzima prilika prilagodbe profesionalnom profilu pojedinca. Dosadašnji sustav, koji je uzimao u obzir ovu specifičnost kroz dva odvojena seta kriterija — tzv. A set za nastavni rad i B set za znanstveni rad — pružao je veću fleksibilnost te obuhvatnije i realnije vrednovanje različitih aspekata rada koji se očituju u stvarnom radnom okruženju. Isti je sustav dodatno omogućavao i izbor kriterija unutar pojedinog seta na način koji je prilagođen pojedincu, čime je svaki pristupnik mogao odabrati kombinaciju kriterija koja najviše odgovara njegovom profilu i prioritetima. Predlažemo da se navedeni način vrednovanja različitih aspekata rada ne izgubi u novome prijedlogu nacionalnih kriterija, već da se izgrade još primjereniji, pravedniji i transparentniji kriteriji na temeljima koji su do sada postojali, a koji neće obezvrijediti nastavni rad i institucionalni doprinos pojedinaca. Predlažemo ukidanje obveznih horizontalnih kriterija kao temeljnih uvjeta za napredovanje i podržavamo uvođenje fleksibilnijeg modela vrednovanja različitih oblika doprinosa u kojima sudjelovanje i/ili vođenje projekta može biti jedan od mogućih kriterija.\n• Definiranje vrijednosti projekata smatramo izrazito problematičnim zbog toga što propisani financijski iznosi ne reflektiraju nužno razinu znanstvene izvrsnosti, već se temelje na proizvoljno definiranim vrijednostima koje mogu diskriminirati istraživače iz određenih područja u kojima i projekti s nižim budžetima mogu biti jednako pa čak i više znanstveno izvrsni. Ovakvim prijedlogom kriterija znanstvena se izvrsnost (obvezno!) svodi na rad na projektima ili vođenje istih te s njima povezanim iznosima.\n• Formulacije pojedinih kriterija na mnogim su mjestima vrlo neprecizne, nedorečene i podložne pojedinačnim interpretacijama, čime se stvara temelj za proizvoljnu primjenu kriterija među područjima, ali i od pojedinca do pojedinca u istom području. Potrebno je jasno i nedvosmisleno istaknuti kako se pojedini kriteriji vrednuju – kumulativno ili od posljednjeg (re)izbora – kako odluka ne bi bila ostavljena na volju pojedinaca ili insteresnih skupina.\nObzirom na sve izneseno, smatramo da prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija u ovome obliku nije prihvatljiv te je nužno osmisliti pravedniji, poticajniji i fleksibilniji način vrednovanja znanstvenog, nastavnog i stručnog rada u visokom obrazovanju i znanosti u suradnji sa svim relevantnim dionicima."]
[41,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","1. Struktura dokumenta nije jednostavna za snalaženje. Iako su člankom 4. kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti definirani kao opći, horizontalni i posebni kriteriji, struktura dokumenta ne prati takvu podjelu. Naime, opći kriteriji definirani su člankom 5. u Dijelu prvom - Opće odredbe. U Dijelu drugom (Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto) postoje tri glave, od kojih se prva odnosi na horizontalne kriterije, dok Glave II i III definiraju kriterije za izbor na radna mjesta po znanstvenim područjima i kriterije za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto. Termin “posebni kriteriji” se, nakon članka 4., prvi put spominje u članku 41. kojim su definirani kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto. Dakle, kada je riječ o izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto, posebeni kriteriji nisu nigdje eksplicitno definirani (Glave II i III u Dijelu drugom). Stoga, prijedlog je da svaki dio dokumenta ima glave koje se odnose na odgovarajuću skupinu kriterija vezanu za vrstu radnog mjesta (znanstveno-nastavno, znanstveno, umjetničko-nastavno i nastavno).\n2. Za znanstvena radna mjesta ne postoje posebni kriteriji (članak 4.), ali su zato opći i horizontalni kriteriji isti kao i za znanstveno-nastavna radna mjesta. Budući da se horizontalni kriteriji referiraju na znanstveni rad pristupnika, smatramo da nije korektno da se za izbor ili reizbor na znanstveno-nastavna mjesta određene razine (1, 2, 3 ili 4) kroz posebne kriterije traži više nego za ekvivalentnu razinu znanstvenih radnih mjesta. Pri tome smatramo da u slučaju znanstveno-nastavnih radnih mjesta nije potrebno mijenjati kriterije, dok bi za znanstvena radna mjesta trebalo redefinirati horizontalne kriterije ili uvesti posebne kriterije s ciljem usklađivanja s ekvivalentnim znanstveno-nastavnim radnim mjestima.\n3. Kriteriji nastavnog doprinosa su u novom prijedlogu reducirani u odnosu na trenutno važeće kriterije (NN 122/2017), dok je na znanstvene kriterije stavljen veći naglasak. Predlažemo da se minimalni broj kriterija nastavnog doprinosa potreban za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta vrati na razinu iz trenutno važećih kriterija. \n4. Predlažemo da se u čitavom dokumentu uklone novčani iznosi kojima se mjeri vrijednost znanstvenog i stručnog rada. Posebno problematičnim smatramo da se stručnim projektom u članku 3. smatraju samo projekti čija je vrijednost najmanje 10.000,00 EUR. Takvu granicu smatramo previsoko postavljenom. \n5. U prijedlogu Nacionalnih kriterija nisu definirane prijelazne odredbe za reizbor. Stoga, predlažemo da se dopuni Prilog I ili izradi posebni prilog za tu svrhu."]
[42,"DARIO NIKIĆ-ČAKAR","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU \nFAKULTET POLITIČKIH ZNANOSTI\n\nFAKULTETSKO VIJEĆE \n\nKomentar na prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija \n\n\nFakultet političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu nakon rasprave na 3. izvanrednoj sjednici Fakultetskog vijeća održanoj 12. lipnja 2025. godine daje komentare na prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija koji su stavljeni u javno savjetovanje. Fakultet političkih znanosti podržava Zaključak o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija usvojen na 1. izvanrednoj sjednici Senata Sveučilišta u Zagrebu 10. lipnja 2025. godine te dodatno ističe sljedeće argumente:\n\n1. Shvaćanje znanosti i umjetnosti kao poziva koji obilježava višedesetljetnu radnu karijeru zaposlenika u visokoobrazovnim, znanstvenim i umjetničkim institucijama te ih obvezuje na kvalitetan rad i davanje visokovrijednih rezultata povezani su s pravnom sigurnošću i predvidljivošću rada i izbora u zvanja. Smatramo da prijedlog Nacionalnih kriterija to dovodi u pitanje, a posebno ističemo dva aspekta koja su problematična:\na) Dijelovi prijedloga Nacionalnih kriterija nerazumljivi su i nejasni. Svakom pristupniku i akterima uključenima u procese zapošljavanja, izbora i reizbora u zvanja te zainteresiranoj javnosti trebaju biti jasne sve odredbe relevantnih pravila i ne smiju postojati dijelovi koji su podložni različitim tumačenjima. Niz rečenica ili dijelova rečenica u ovom dokumentu semantički su problematični, čime se narušava načelo pravne sigurnosti i predvidljivosti.\nb) Ovaj dokument sadrži isti način bodovanja znanstvenih radova kao i trenutno važeći Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (NN, 28/17., 72/19., 21/21. i 111/22.). Odredbe oba dokumenta ne omogućavaju pristupniku da jasno kontrolira sve aspekte svoga znanstvenog rada i publiciranja njegovih rezultata. Po njima, neizvjesno je koliko će bodova pristupnik dobiti za svoj rad u trenutku njegove predaje u recenzentski postupak jer broj bodova ovisi o drugim akterima i okolnostima na koje pristupnik nema utjecaj. To su godišnje promjene rangiranja časopisa u kvartile koje se odnose na prethodnu godinu, a koje se određuju prema citiranosti časopisa neovisno o kvaliteti pristupnikovog rada. Pristupnik zbog toga ne može biti odgovoran za konačan broj bodova svojih objavljenih radova niti ih može planirati i predvidjeti.\n2. U okolnostima u kojima djeluju znanstvene i visokoobrazovne institucije u Hrvatskoj, pojedini kriteriji izbora u zvanje vrlo su teško ostvarivi, naročito za najviša zvanja. Slično kao i kod bodovanja znanstvenih radova, ostvarivanje nekih od horizontalnih kriterija nabrojanih u čl. 6. i 7. ovisi o drugim akterima i okolnostima na koje pristupnik često nema utjecaj. To se posebice tiče vođenja kompetitivnih projekata i mentoriranja doktoranada. Problematično je i smanjenje broja kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa u odnosu na postojeću Odluku o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (NN, 122/17.), odnosno „uvjeta Rektorskog zbora“. Rad u visokoobrazovnim i znanstvenim institucijama individualan je te bi zbog toga pristupnicima trebalo biti ponuđeno više kriterija nastavnog, znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa od postojećeg prijedloga kako bi neke od njih ostvarili tijekom svoje radne karijere i time ispunili uvjete za izbor u zvanje.\n3. Nastava je u prijedlogu Nacionalnih kriterija podcijenjena, kao uostalom i u postojećem pravnom okviru kojim su regulirani uvjeti za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta. Sveučilišta su znanstvene i visokoobrazovne institucije u kojima je propisano radno opterećenje u znanosti i nastavi za znanstveno-nastavna radna mjesta u jednakom omjeru. S vrednovanjem održavanja nastave i kontrolom kvalitete njezina izvođenja na ovakve načine kakvi su propisani u ovom prijedlogu nastavni segment trpi, a samim time su oštećeni i studenti. Takvi propisi demotiviraju nastavnike da unaprjeđuju kvalitetu svojih predavanja i drugih oblika izvođenja nastave jer se ponajprije moraju usredotočiti na ispunjavanje znanstvenih kriterija izbora u zvanje, a znatno manje na nastavne kriterije.\n4. Radni vijek u sustavu znanosti i visokog obrazovanja obično traje više desetljeća i pretpostavlja izgradnju i kumuliranje znanja i vještina. Fakultet političkih znanosti u Zagrebu upozorava na često mijenjanje pravila izbora i reizbora u zvanje, ponajprije Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja koji je donesen 2017. godine, a zatim je tri puta mijenjan, Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja koja je donesena 2017. godine, a mijenjana 2021. godine, te Odluke o minimalnim uvjetima radnih obveza za reizbor na znanstvena, znanstveno nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta te o obliku izvješća stručnog povjerenstva o radu zaposlenika u postupku reizbora koja je donesena 2021. godine, a mijenjana 2022. godine. Takva učestalost promjena otežava rad zaposlenika u znanosti i visokom obrazovanju koji je već zahtjevan i ponekad ih prisiljava na kompromisne odluke koje su usmjerene na zadovoljenje novih uvjeta, a na štetu kvalitete znanstvenog i nastavnog rada. Ovaj prijedlog Nacionalnih kriterija dodatan je prilog takvoj praksi zbog čega zahtijevamo da ne bude usvojen te da se izradi prijedlog novog dokument koji će uvažiti stvarne doprinose zaposlenika u sustavu visokog obrazovanja i znanosti. Sva pravila o znanstvenom i visokoobrazovnom sustavu trebaju biti usmjerena prema razvoju znanosti i visokog obrazovanja u Hrvatskoj, a ne njihovom sputavanju."]
[43,"SANJA ČANDRLIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Članovi Laboratorija za razvoj informacijskih sustava Fakulteta informatike i digitalnih tehnologija Sveučilišta u Rijeci upućuju sljedeće ključne primjedbe na prijedlog Nacionalnih kriterija.\n \nU prijedlogu kriterija općenito su zanemarene nastavna i stručna komponenta, a fokus kriterija je stavljen na znanstvenu komponentu, što djelatnike na fakultetima u znanstveno-nastavnim zvanjima koji djeluju i u znanosti i u nastavi stavlja u nepravedan položaj u usporedbi s djelatnicima koji djeluju samo u znanosti. Posebno tu treba istaknuti i činjenicu da je angažman djelatnika u institucijskim aktivnostima ovim prijedlogom zanemaren. Nastavne i institucijske aktivnosti i dalje će biti tu, ali je pitanje hoće li nastavnici ostati motivirani odraditi ih bez da se njihov rad vrednuje. \n \nPrihvaćanje samo 1/3 znanstvenih radova sa znanstvenih konferencija negativno utječe na znanstvenu aktivnost općenito. Prezentiranje radova na konferencijama doprinosi umrežavanju i stvara temelj za daljnje uspješne suradnje. Budući da se radovi već klasificiraju u kategorije prema svojoj kvaliteti (A1, A2 i A3, uz dodatne bodove za radove Q1 i Q2), ne vidimo potrebu za dodatno ograničavanje u tipu objave (konferencija ili časopis). Dodatna je otežavajuća okolnost dugo čekanje na recenzije i objave u časopisima, što može značajno produžiti proces napredovanja. \n \nNovčani iznos kao granicu za priznavanje rada na projektima smatramo neadekvatnom. Kvaliteta projekta dokazuje se pozitivnim recenzijama i prihvaćanjem za financiranje u okviru raznih poziva, a ne nužno visinom novčanog iznosa projekta.\n \nOvdje navodimo samo 3 naša ključna komentara na prijedlog kriterija. Međutim, smatramo da je potrebno provesti značajne izmjene u ovom prijedlogu kriterija i uzeti u obzir brojne utemeljene kritike i komentare dionika iskazane u okviru ovog savjetovanja s javnošću.\n \nU ime članova Laboratorija za razvoj informacijskih sustava\nSveučilište u Rijeci, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija \nProf. dr. sc. Sanja Čandrlić, voditeljica"]
[44,"DANIJEL LABAŠ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Sveučilišnog odjela za komunikologiju Hrvatskog katoličkog sveučilišta predlažem da se povede računa i uvrsti u ovaj dokument, to jest da se prepozna i prizna razlika između znanstveno-nastavnog osoblja na visokim učilištima u odnosu na znanstvenike u institutima koji nemaju nastavu. Na taj bi se način izbjegla potencijalna nepravda. Prof. dr. sc. Danijel Labaš"]
[45,"INSTITUT ZA FIZIKU","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Institut za fiziku prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija po prirodi stvari shvaća kao minimalne kriterije koji se provjeravaju na nacionalnoj razini kako bi se održala razina sveučilišne, znanstvene i umjetničke djelatnosti na svim institucijama u Republici Hrvatskoj. Zato su ti kriteriji posebno važni te je poželjno doći do što jednostavnijih i preciznih odredbi. Dodatne kriterije u odnosu na nacionalne svaka institucija može onda donijeti u skladu sa svojom politikom razvoja."]
[46,"PAŠKO BILIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nNema preambule koja bi dala kontekst kroz definiciju vizije promjena i cilja koji se novim kriterijima želi postići. U cjelini, kriteriji destimuliraju objavu znanstvenih radova na hrvatskom jeziku. Međunarodni časopisi indeksirani u WoS i Scopus bazama često nisu otvoreno dostupni publikama kojima se obraćaju (hrvatskim studentima i znanstvenicima), a u lokalnoj znanstvenoj zajednici postoji infrastruktura koja to omogućuje (Hrčak). Dodatno, poticanjem objavljivanja u WoS i Scopus bazama stimulira se financiranje otvorenog pristupa u međunarodnim časopisima čime se potencijalno rasipaju resursi."]
[47,"DANIELA KATUNAR","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","PREDMET: Očitovanje Odsjeka za lingvistiku, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n\nKao pročelnica Odsjeka za lingvistiku Filozofskog fakulteta u Zagrebu u ime Odsjeka navodim sljedeće primjedbe na Prijedlog (A-E):\n\nA) NEPRIZNAVANJE raznolikih kriterija znanstvene izvrsnosti i karijernih puteva znanstvenika, te nepriznavanje raznolikosti znanstvenih istraživanja različitih znanstvenih područja i polja i njihovo svođenje na samo JEDAN ASPEKT znanstvenog djelovanja. \nB) NEUSUGLAŠENOST s kriterijima vrednovanja znanstvene izvrsnosti na razini Europske unije, posebno COARA sporazumom.\n\n- Načelan komentar s obzirom na horizontalne, ali i sve kriterije u cijelosti odnosi se na dokidanje bilo kakvog priznavanja divergentnosti znanstvenih koraka i prinosa u znanstvenoj i akademskoj zajednici što je prva odredba COARA sporazuma koji je važeći u EU u procjenama i vrednovanju znanstvenih i akademskih postignuća. \nU tom smislu nametanje strogo definiranoga sudjelovanja i/ili vođenja projekata u cijelosti zanemaruje mogućnost da znanstvenici sami oblikuju svoj karijerni put. Naime, za radno mjesto razine 4 dovoljno je imati samo jedan doktorat. Zašto ne bi mogla biti zamišljena karijera u kojoj netko ima 4 obranjena doktorata, ali nema nužno sva predviđena sudjelovanja/vođenja projekata? Također, može biti i obrnuta situacija, a to je da netko nema nijedan obranjeni doktorat, ali ispunjava višestruko neke druge kriterije. Dobra je mogućnost zamjenjivosti kriterija. No ako je to već predviđeno za između SAMO ODREĐENIH skupina kriterija, zašto nije onda predviđeno među svima?\n\n- priznavanje voditeljstva projekta osobi koja je završila projekt u slučaju zamjene (osnovni pojmovi, točka „u“) je iznimno problematično jer može dovesti do diskriminacije voditelja koji su morali odstupiti u opravdanim slučajevima (npr. rodiljni dopust), a idejni su i praktični inicijatori i voditelji projekta\n\n- važno, u kriterije nisu uključeni a) sudjelovanje na skupovima, b) urednička knjiga i c) popularizacija znanosti. To su primjeri temeljnih djelatnosti znanstvenika, svaki različite naravi, i svaki je primjer različitog oblikovanja znanstvenih puteva pojedinih znanstvenika. Navedene se aktivnosti i radovi obavezno moraju uključiti u Nacionalne kriterije. Također, u vrednovanje radova nisu uključeni nikakvi digitalni resursi u doba digitalne tranzicije.\n- broj citata isto je problematičan jer je druga obaveza COARA sustava ukidanje svih bibliometrijskih (kvantitavnih) podataka kao relevantnih za procjenu vrednovanja znanstvenoga postignuća.\n- nije jasna ni potreba dodatnog ponderiranja a1 časopisa, a sve je povezano s prethodno rečenim o bibliometrijskim podatcima kao ključnim za vrednovanje kvalitete znanstvenoga rada. Do sada je postao sustav a1 i a2 časopisa , a kojeg je klasifikaciju provodilo Područno vijeće. Iz ovoga se iščitava da sve što nije u a1a i a1b ulazi u kategoriju a2 što je neodrživo. Dosadašnja klasifikacija a1 i a2 je između ostalih kriterija počivala i na postojanju i ozbiljnosti recenzentskoga postupka. To je bitan kriterij za klasifikaciju domaćih časopisa i to se ne bi smjelo dokinuti. Nova klasifikacija i odredba dodatno usložnjava posao stručnih povjerenstava i zapravo onemogućava kandidatima da unaprijed izračunaju bodove koje imaju jer konačna kategorizacija nije unaprijed određena i zapravo je jednim dijelom proizvoljna.\n- načelno je dobra dorada ovih kriterija da bodova više nema.\n\nC) NEUSUGLAŠENOST sa standardima i kriterijima vrednovanja studijskih programa u procesu akreditacije i reakreditacije, a koje propisuje AZVO i Sveučilište.\nD) DISKRIMINACIJA znanstveno-nastavnog osoblja na visokim učilištima u odnosu na znanstvenike u institutima koji nemaju nastavu.\nOpći komentar veže se uz stavljanje nastavnika na visokim učilištima u nepovoljan položaj u usporedbi sa znanstvenicima koji nemaju nastavu.\n- ovdje se posebno treba istaknuti isključivanje znanstvene knjige iz kriterija nastavnog doprinosa, koja je bila dijelom prijašnjih uvjeta Rektorskog zbora. Iz ovoga proizlazi da se nastava i znanost na razini visokog obrazovanja nekako mogu razdvojiti, odnosno da znanstvena knjiga ne može biti uključena u gradivo nekog kolegija i imati veliki utjecaj u nastavi. To smatramo u suprotnosti s vrednovanjem studijskih programa u npr. procesu reakreditacije, gdje se pojedinim standardima pozitivno vrednuje povezanost istraživanja i nastave (npr. standard 5.5). Znanstvena knjiga se dakle mora moći vrednovati dvostruko - i kao znanstveni i kao nastavni doprinos. Isto je isključeno recenziranje znanstvene knjige, što je dugotrajan proces koji se mora moći vrednovati.\n\n- ponderiranje se mentorstava diplomskih radova mora ekspresno ukinuti. Ono potire bilo kakvu interdisciplinarnost u istraživanjima studenata u okviru izrade završnog ili diplomskog rada, posebice na dvopredmetnim studijima, i dovest će do prisiljavanja studenata na odabir jednog od dva mentora u mnogim slučajevima. Iz prakse mentoriranja diplomskih radova dugi niz godina posve je jasno da količina vremena i rada na diplomskom od strane mentora NE ovisi o broju mentora, već o nizu drugih čimbenika. \n\nE) UKIDANJE KUMULATIVNOSTI koja je rezultatom cjeloživotnog obrazovanja i rada znanstvenika.\n- u Prijedlogu nije jasno definirano je li recenziranje 15 radova kumulativni uvjet ili ne, a smatramo da se mora definirati kumulativno.\n- kriterij usavršavanja nastavnika u inozemstvu pretvoren je u nekumulativni uvjet zahtijevanjem neprekinutog odlaska na usavršavanje u trajanju od mjesec dana nakon datuma posljednjeg izbora. Time se posve ukida bit cjeloživotnog usavršavanja u znanstvenom području i polju. Usavršavanje u prethodnom izboru može imati dugotrajni učinak na čitav akademski put i rad nastavnika, a ne samo u zadnjih 5 godina. Ovo mora biti kumulativni uvjet bez dodatnih uvjeta između izbora jer: a) pojedine skupine nastavnika koji ne mogu otići na neprekinutih mjesec dana iz države (npr. roditelji s djecom, nastavnici otežanog zdravstvenog stanja), b) nastavnici često ne mogu napustiti svoj fakultet na duže vrijeme i u neprekinutom trajanju zbog potreba održavanja nastave, c) ne uzima u obzir činjenicu da mnogi sustavi stipendiranja mobilnosti znanstvenika i nastavnika SMANJUJU dozvoljeno vrijeme boravka što su oni u višim zvanjima, u odnosu na mlade znanstvenike i d) ne uzima u obzir činjenicu da mnoga inozemna Sveučilišta naplaćuju tzv. bench fees (dodatnu naplatu boravka na Sveučilištu) i da nije garantirano da će ih neka stipendija ili program razmjene pokriti.\n- ukidanje kumulativnosti koja je bila u osnovi svih prethodnih Pravilnika (s određenjem minimalnog broja kriterija koji se moraju ispuniti unutar 5 godina) dokida znanstveno-istraživačku slobodu i mogućnost da znanstvenik u jednoj fazi svoga znanstvenoga rada bude produktivniji. Takav sustav podrazumijeva da netko tko je svoj doktorat preradio u knjigu i objavio je prije izbora u docenta zapravo tu knjigu može što se znanstvenoga vrednovanja tiče može „baciti u smeće“ jer mu neće biti priznata za izbor u izv. prof. No znanstvenik može odlučiti rukopis knjige pospremiti u ladicu i čekati s objavom nakon što bude izabran u docenta. To onda podrazumijeva da knjiga neće biti objavljena u trenutku kada je to najrelevantnije za određeno istraživanje, a moguće da u međuvremenu netko drugi objavi nešto vrlo slično. Stoga smatramo da kumulativnost u vrednovanju znanstvenih kriterija treba OBAVEZNO vratiti jer podupire različitosti faza znanstvenoga i akademskoga rada.\n- knjige za izbor u izv. prof. i red. prof. trebaju ostati kriteriji za izbore na ta dva radna mjesta jer je u humanističkim znanostima je i dalje prepoznatljiv oblik objavljivanja znanstvenih spoznaja. Ipak, treba imati na umu da se znanstvene paradigme mijenjaju te da bi ipak trebalo dozvoliti mogućnost zamjenskoga ispunjavanja toga kriterija uvjetima koji su bili do sada – primjerice određenim brojem tematski povezanih znanstvenih radova koji ne ulaze u zbroj pojedinačno predviđenih objavljenih radova. To bi posebno trebalo vrijediti za izbor u red. prof. u trajnom izboru gdje treba omogućiti umjesto treće knjige zamjenu nekim drugim kriterijima. Naime, to je razdoblje kada znanstvenik s iskustvom i različitim kompetencijama ima pravo slobodnije oblikovati svoj akademski i znanstveni put. Nametnuti da ponovno unutar 5 godina isproducira neku knjigu koja bi imala puno manju znanstvenu vrijednost negoli neki drugi odabrani istraživački put (što se može riješiti zamjenom nekim drugim kriterijima iz horizontalnih i/ili institucijskih ili njihovim višestrukim ispunjavanjem) ukida ponovno prvi uvjet COARA sustava, a to je dopuštanje različitosti u oblikovanju znanstvenih i akademskih karijera.\nUkoliko ostane takav „tvornički“ sustav definiranja kriterija i vrednovanja znanstvenoga rada sigurno je da se ništa nije učinilo da se potakne znanstvena izvrsnost i kreativnost, već upravo suprotno. Vrlo je izvjesno da će takav model dovesti do „štancanja“ knjiga u pravilnom ritmu od svakih pet godina (pazeći na ovim dokumentom broj propisanih araka) te da će znanstveno kvalitetnih knjiga biti bitno manje, a preplavit će nas ukoričeni tekstovi bez prave znanstvene vrijednosti.\nTo je NAJOZBILJNIJA posljedica koja može proizaći na temelju ovako oblikovanih kriterija. Umjesto da potiče izvrsnost i znanstvenu kreativnost, ovaj nas dokument vodi u osrednjost, prosječnost i istraživačku neinventivnost.\n\nDaniela Katunar, doc. dr. sc., pročelnica, u ime Odsjeka za lingvistiku\nOdsjek za lingvistiku\nFilozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu"]
[48,"BARBARA KEROVEC","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smatram da prijedlog treba povući iz procedure zbog bitnih zakonskih propusta u njegovu donošenju, loših rješenja koje donosi i štetnosti za sustav znanosti i obrazovanja. Posebno problematičnim smatram sljedeće:\n- ignoriranje prijedloga Rektorskoga zbora i matičnih odbora kao zakonskih predlagatelja kriterija\n- neuvažavanje posebnosti različitih znanstvenih područja i polja\n- obezvređivanje rada u nastavi, koja čini 45% radnog opterećenja zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, te posljedično dovođenje u neravnopravan odnos tih zaposlenika u odnosu na one na znanstvenim radnim mjestima\n- marginaliziranja domaćih časopisa i znanstvenih skupova\n- određivanja vrijednosti projekta iznosom kojim je projekt financiran, te određivanje vrijednosti rada samo određenim citatnim bazama bez uvažavanja različitosti znanstvenih područja i polja\n- obezvređivanja sudjelovanja na skupovima i rada na uredničkim knjigama \n- retroatktivnost u primjenjivosti od stupanja na snagu te prekratak rok prilagodbe"]
[49,"IVAN ČIPIN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Predlažem da se jasno propiše da:\n1. Napredovanje na više znanstveno-nastavno, znanstveno ili nastavno radno mjesto nije obvezno te ovisi o interesima, ambicijama i kompetencijama pojedinca, kao i potrebama ustanove;\n2. Osoba se može neograničeno puta reizabrati na isto radno mjesto, ako ispunjava uvjete za reizbor sukladno Nacionalnim kriterijima.\nObrazloženje:\nAkademski sustav treba prepoznati raznolikost profesionalnih profila: neki zaposlenici ističu se u znanstvenoj izvrsnosti, drugi u nastavnom radu, mentorstvu, vođenju projekata ili suradnji s praksom. Forsirano napredovanje (barem tako izgleda s obzirom na komentare u savjetovanju) može dovesti do formalnog ispunjavanja kriterija bez stvarne izvrsnosti i nije u skladu s praksom u većini europskih zemalja. Istovremeno, nejasno definirana mogućnost višekratnog reizbora stvara nesigurnost i nerijetko različito tumačenje na razini ustanova. Ovim prijedlogom osigurava se fleksibilnost, pravednost i stabilnost sustava bez narušavanja razine kvalitete koju očekujemo od najviših akademskih zvanja."]
[50,"SANJA VIROVEC","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smatram da Prijedlog nije prihvatljiv, posebice za humanističke znanosti. Puno je problema o kojima bi se dalo govoriti, od toga da Prijedlog umanjuje vrijednost humanističkih znanosti kao takvih, skoro pa u potpunosti obezvrjeđuje rad u nastavi - drastično se čine blažim kriteriji koji se tiču sati provedenih u nastavi, a u isto se vrijeme drastično postrožuju znanstveni kriteriji - od svih kriterija vezanih uz pisanje i objavljivanje znanstvenih članaka do statistike citiranosti u određenim i specifičnim bazama koje uopće ne obuhvaćaju ili pak nisu relevantne za pojedine filologije... U isto vrijeme, poprilično simptomatično, kao kriterij napredovanja na određenu stepenicu postavljaju se mentoriranje doktorskih radova, i to još isključivo onih koji će biti objavljeni...\nOsim što su za humanistiku uvjeti za napredovanje koje sadrži Prijedlog neispunjivi, oni su još jedni u nizu prečesto izmjenjivanih pravilnika o napredovanju. Toliko često i nepovezano mijenjanje uvjeta je, u najmanju ruku, pogubno i nelogično."]
[51,"PETAR RADOSAVLJEVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog nije donesen sukladno proceduri koju predviđa Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) – nisu prihvaćeni prijedlozi matičnih odbora, a u Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti te je posljedica prijedlog koji ozbiljno dovodi u pitanje mogućnost napredovanja u humanističkim znanostima i zanemaruje specifičnosti znanstveno-nastavnih u odnosu na znanstvena zvanja.\nPrijedlog kriterija stubokom mijenja kriterije napredovanja, unoseći sasvim nove kriterije i dovodeći znanstvenike u poziciju nesigurnosti i neizvjesnosti, s obzirom na to da se njihov dojučerašnji rad više ne vrednuje. Prijelazno razdoblje od 36 mjeseci u potpunosti je neprihvatljivo i prekratko jer je navedene uvjete za većinu nastavnika nemoguće ispuniti u razdoblju između dva napredovanja. Nije prihvatljivo da se kriteriji napredovanja konstantno mijenjaju, već bi se trebali donositi na znatno dulji rok.\nU samom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje navodi se da su “Značajnije promjene u kriterijima za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima su vezane uz znanstveno područje humanističkih znanosti”. Neprihvatljivo je i diskriminatorno da se humanističke znanosti izdvajaju od ostalih područja i da se za njih nameću posebni, najviše promijenjeni kriteriji (a pritom u Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti!).\nZa izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta postavlja se vrlo malo kriterija vezanih uz nastavu, koja čini polovicu radnog opterećenja na takvim radnim mjestima, dok se težište postavlja na aktivnosti u znanosti. Treba jasno razlikovati uvjete za znanstvena radna mjesta od onih za znanstveno-nastavna ili različito vrednovati rad na tim mjestima. \nPrijedlog inzistira na projektima, pritom vrednujući uspješnost projekata novčanim iznosom, što je problematično na više razina, a pogotovo što ne uzima u obzir specifičnost istraživanja u humanističkim znanostima, koja vrlo često realno imaju znatno manji trošak od istraživanja u prirodnim i tehničkim znanostima.\nBroj predviđenih horizontalnih uvjeta je velik, a neki objektivno nisu ostvarivi za velik broj znanstvenika - vođenje projekata, mentorstvo doktorata (koji se priznaje isključivo  objavljivanjem rada s doktorandom).\nPrijedlog nije predvidio vrednovanje važnih aktivnosti kao što je organizacija znanstvenih i stručnih skupova, sudjelovanje na znanstvenim i stručnim skupovima, uredničke knjige.\nPrijedlog su donijeli znanstvenici/nastavnici u najvišim zvanjima, na čija su napredovanja primjenjivani stari, blaži uvjeti, koji će sada ovakvim prijedlogom onemogućiti mlađim kolegama da dođu do najviših zvanja!"]
[52,"RAJKA JURDANA-ŠEPIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Fakulteta za fiziku Sveučilišta u Rijeci, dekanica:  \n\nS Fakulteta za fiziku Sveučilišta u Rijeci izražavamo zabrinutost i neslaganje s predloženim dokumentom i nizom predloženih kriterija za koje smatramo da, nažalost, otežavaju napredovanje, vode prema snižavanju kvalitete znanstvenog rada te nedopustivo i uvredljivo ignoriraju valoriziranje nastavnog rada. \n\nCilj koji bi trebalo postići uvođenjem novog prijedloga kriterija nije jasan. Zakonski akti obično posjeduju opširnu preambulu gdje je jasno navedeno tko donosi dokument, zašto se dokument donosi, predstavljena je analiza postojećeg stanja i jasno obrazloženi očekivani učinci svake mjere. Kod ovog prijedloga to nažalost u potpunosti izostaje te je nove kriterije izuzetno teško pratiti i uspoređivati s prethodnim stanjem.  \n\nSveučilište u Rijeci je potpisnik COARA (Coalition for Advancing Research Assessment), što znači da se zalaže za kvalitativno vrednovanje i odmak od  samo kvantitativnih pristupa.  Zato ne podržavamo  predložene kriterije koji su izravno u  suprotnosti s  načelima i vizijom suvremene akademske zajednice. Hiperregulacija uvjeta napredovanja je u svojoj suštini promašena: otežava napredovanje, a snižava kvalitetu znanstvenih ishoda. \n\nInzistiranje na kvantitativnim znanstvenim uvjetima poput broja znanstvenih radova je izrazito demotivirajuće, ne potiče razvoj znanosti i povećanje kvalitete znanstvenog rada, nego vodi do  proračunatog i manipulativnog  pristupa u objavljivanju znanstvenih radova i planiranju napredovanja. Dosadašnja mjera kojom se nagrađivalo objavljivanje u najboljim znanstvenim časopisima Q1 kvartila i prvo i vodeće autorstvo s faktorom 1.5 je bez ikakvog obrazloženja ukinuta, a bila je korisna. Poticala je znanstvenike da ne fragmentiraju  rad u više manjih znanstvenih radova kako bi povećali broj objavljenih radova u lošijim znanstvenim časopisima, već da objavljuju u najboljim, Q1 časopisima. Ovaj prijedlog vodi na pristup koji će težiti samo zadovoljavanju nužnog minimuma: trećinu objavljenih radova u znanstvenim časopisima pri dnu Q2 kvartila i dvije trećine u znanstvenim časopisima pri dnu Q4 kvartila.  (Npr. Phys. Rev. Lett. nije u najboljih  5% u području fizike.)   \n\nZakon o znanosti i visokom obrazovanju i postojeći Kolektivni ugovor propisuju radna mjesta u znanosti  i raspodjelu radnog vremena;   znanstvena radna mjesta (na institutima i izvan visokog obrazovanja) te znanstveno-nastavna radna mjesta na institucijama visokog obrazovanja. Kriteriji bi trebali biti usuglašeni s ovakvim sustavom radnih mjesta i biti propisani odvojeno za znanstvena radna mjesta  i znanstveno-nastavna radna mjesta. Predloženi kriteriji su isključivo znanstveni kriteriji, što je vidljivo i po udjelu pojedinih kriterija u sadržaju dokumenta – na nastavne kriterije otpada manje od 10% relevantnog teksta dokumenta (3 stranice od 33 stranice u ‘dio 2’). Očekivati da će osobe na znanstveno-nastavnim radnim mjestima s raspodjelom 50% radnog vremena u znanstvenim aktivnostima moći ispuniti jednake znanstvene kriterije kao osobe na  isključivo znanstvenim radnim mjestima s raspodjelom 100% radnog vremena u znanstvenim aktivnostima je u najmanju ruku neetičko, duboko nepravedno, a stručnjaci će znati i je li u domeni povrede ljudskih i radnih prava. Dakle, rad u nastavi je ovim prijedlogom potpuno i uvredljivo obezvrijeđen. U manjim sredinama, gdje je nastavna opterećenost maksimalna ovakvi su kriteriji dodatno destimulirajući i koče razvoj.  Nastavni rad svih zaposlenih  na znanstveno-nastavnim radnim mjestima nužno treba primjereno vrednovati. (npr.  znanstveni kriteriji bi mogli biti zamjenjivi nastavnim: primjerice određeni broj mentorstava završnih i diplomskih radova bi mogao zamijeniti jedan znanstveni rad). \n\nBroj citata nije više dobar kriterij usporedbe ni među različitim granama u istom polju,  a razlika u broju citata između različitih znanstvenih područja bode u oči.   Ako se je već uvodilo  ovaj kriterij, bilo bi dobro da uz pravilnik budu objavljeni jasni argumenti kako se  došlo do određenih brojeva i što se očekuje postići s postavljanjem baš takvih kriterija. Bizarni nesrazmjeri u predloženom broju citata su vjerojatno posljedica tradicionalnog nesrazmjera u broju propisanih radova za pojedino znanstveno-nastavno radno mjesto, gdje su znanstvenici iz područja prirodnih znanosti eklatantno diskriminirani i imaju značajno teže uvjete za napredovanje od drugih. \n\nŠtetno je da se kvalitativni kriteriji primjenjuju samo u slučaju glavnog autorstva. Npr. više asistente se time diskriminira jer je ustaljeno da doktorand koji radi na projektu bude prvi, a glavni istraživač dopisni autor. S druge strane viši asistent često mora odraditi barem onoliko posla koliko i doktorand.  \n\nPropisani rok u kojem ovi kriteriji stupaju na snagu je neprimjeren.  Sustav znanosti i radnih mjesta je izrazito nestabilan i volatilan, s velikom razinom nesigurnosti  zbog stalnih promjena i izmjena. Ovakvi sustavi bi trebali biti stabilni da bi svaki njegov dionik morao moći unutar njega planirati  karijeru. To je gotovo nemoguće stalnim izmjenama i kratkim rokovima. Rok primjene ovog pravilnika trebao bi biti najmanje jednak ciklusu izbora/reizbora, odnosno 5 godina ili bi se trebao omogućiti prvi sljedeći izbor po starom  pravilniku. Npr. očekivati da će osoba koja je već neko vrijeme na radnom mjestu izvanrednog profesora, na idućem izboru ispuniti nove uvjete poput vođenja kompetitivnog projekta je iluzorno i gotovo nemoguće. Ne toliko zbog novih kriterija, koliko činjenice da se zaposleniku na polovici puta do višeg zvanja mijenjaju pravila igre i propisuju novi kriteriji. (Kao da se nogometašima na poluvremenu utakmice uvede pravilo da smiju pucati samo lijevom nogom.) \n\nUvođenje složenih horizontalnih kriterija poput vođenja kompetitivnog nacionalnog projekta za najviša zvanja mora biti uvedeno postepeno kako bi se omogućilo dovoljno vremena za dobivanje takvih projekata. Treba postojati jasan i garantirani mehanizam koji će omogućiti dovoljan broj pravovremenih natječaja za znanstvene projekte, u točno definiranim intervalima. Trenutno stanje u kojem najvažnija državna zaklada raspisuje projekte nakon 5 godina u potpunosti onemogućuje ispunjenje ovog uvjeta (uz to, ima i dalekosežne posljedice jer je teško ostvarivo dobivanje europskog projekta ako znanstvenik prethodno nije vodio nacionalni projekt).  \n\nDržimo da ovaj prijedlog u cjelini nije prihvatljiv te zahtijeva suštinsko unaprjeđenje s argumentacijom ciljeva te javnu raspravu šire akademske zajednice."]
[53,"LARISA ZORANIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovane/i, Smatram da bi bilo korisno da se, uz postavljanje samih uvjeta, dalo i šira objašnjenja te navelo temelje na kojima su ti kriteriji postavljeni (npr. provedene analize, ankete, komparativne studije i sl.), time bi bio jasniji cilj ovih novih kriterija te zašto su oni postavljeni upravo na ovakav način. \nSlažem se da kriteriji napredovanja trebaju uključivati smjernice suvremene znanosti, osobito u kontekstu sve većeg oslanjanja na projektno financiranje. Također se slažem da nam je potrebna znanstvena izvrsnost i prepoznatljivost.   \nNo smatram da je potrebno: \n1) uključiti razlike između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta,\n2)  razmotriti specifičnost broja  publikacija i citiranosti među različitim znanstvenim područjima koja nisu u skladu sa zadanim kriterijima,\n3) definirati kriterije da budu usmjereni i podržavajući i u razvoju znanosti na svim ustanovama, posebno na manjim fakultetima i institutima izvan Zagreba, \n4) te treba uzeti u obzir da učestale i velike promjene uvjeta rada i izbora utječu na mogućnost odabira karijere u znanosti, i stvaraju poteškoće u planiranju rada i napredovanja za znanstvenike i nastavnike.\nOno što me kao nastavnice na Fakultetu brine je što u ovim novim uvjetima nije odgovoreno na nesrazmjer između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta.  Nema uvažavanja činjenice da se sastav i priroda znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta bitno razlikuju. Nije zanemarivo da je postotak radnog vremena dodijeljen znanosti na znanstveno-nastavnom radnom mjestu znatno manji u odnosu na onaj koji ima isključivo znanstveno radno mjesto, iako se od znanstveno-nastavnog kadra očekuje ispunjavanje istih, znanstvenih i dodatnih nastavnih kriterija.  \nMislim da se veća izvrsnost može postići davanjem većeg prostora kreativnosti, slobodi istraživanja i vremenu koje se može posvetiti znanosti. Kvantitativno veći doprinosi ne moraju nužno značiti i veću znanstvenu izvrsnost, te se ona može i treba vrednovati kroz mišljenja struke i stručnih povjerenstava."]
[54,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","*Minoriziranje nastave u postupku izbora u znanstveno-nastavno zvanje*\n\nIzrazit naglasak je stavljen na znanstvena ostvarenja, u odnosu na nastavna, i to posebno projektna. U velikoj mjeri se zanemaruje činjenica da su Fakulteti znanstveno-nastavne institucije te da naše obaveze uključuju podjednako znanstveni kao i nastavni rad; dojam je da se predlagač vodio idejom da su promjene potrebne (samo) u sustavu znanosti, a ne i visokog obrazovanja. No dapače, radi izazova modernog doba, u prvom redu razvoja umjetne inteligencije, modernizacija obrazovanja i potreba da se redefinira uloga nastavnika u procesu učenja, pronađu novi modeli za sveučilišnu nastavu, podučavanje kroz mentorski rad i sl. su danas važniji nego ikada ranije. Tko će iznijeti ove promjene, ako ne sveučilišni nastavnici? Prijedlogom (dodatno postroženih) znanstvenih kriterija, te smanjenjem broja nastavnih doprinosa nastavnike se demotivira na  iskorake u provođenju nastavnih aktivnosti te ih se potiče da se prvenstveno brinu o svom znanstvenom napredovanju.\nPrijedlogom se propušta prilika da se u objedinjenom dokumentu Nacionalnih kriterija uvaži do sada zanemarivana eklatantna razlika u radnim obavezama između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta. Ne postoji dobar razlog za postavljanje jednakih kriterija znanstvenog doprinosa za znanstvena radna mjesta (90% radnog vremena u znanosti) i znanstveno-nastavna radna mjesta (45% radnog vremena u znanosti i 45% radnog vremena u nastavi) iste razine."]
[55,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","*Provedba prvog sljedećeg izbora odn. reizbora po postojećim uvjetima napredovanja*\n\nOmogućiti pristupniku kojem je izbor na prethodno radno mjesto dovršen prije donošenja Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetnički kriterija, da se njegov prvi idući izbor na isto ili više znanstveno ili znanstveno-nastavno radno mjesto, na vlastiti zahtjev, provede po odredbama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja  (NN 28/2017, 72/2019, 21/2021 i 111/2022) i Uvjetima rektorskog zbora za izbor u znanstveno-nastavna zvanja (NN 122/2017 i 120/2021) te Odluci o minimalnim uvjetima radnih obveza za reizbor na znanstvena, znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta te o obliku izvješća stručnog povjerenstva o radu zaposlenika u postupku reizbora (NN 24/2021 ) koje su bile na snazi u trenutku njegovog prethodnog izbora tj. reizbora."]
[56,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Općeniti komentari:\n1. Jasnoća u definiranju bodovanja (delta vs. kumulativno)\nPotrebno je u Pravilniku jednoznačno definirati kada se bodovi vrednuju kumulativno, a kada samo u odnosu na razdoblje od posljednjeg izbora (delta), kako bi se izbjegla pravna i interpretativna nedosljednost.\n2. Pojednostavljenje pripreme izvješća i kategorizacije radova\nPredlaže se pojednostavljenje i standardizacija izvješća o radovima, uz uklanjanje mogućnosti subjektivnog ili arbitrarnog tumačenja kategorizacije radova kroz jasnije definirane kriterije.\n3. Ukidanje obveznih horizontalnih kriterija kao formalnih uvjeta\nPreporuča se ukidanje koncepta obveznih horizontalnih kriterija (npr. sudjelovanje u projektima, mentoriranje doktoranada) kao striktnih uvjeta za napredovanje. Umjesto toga, predlaže se uvođenje fleksibilnijeg modela vrednovanja različitih oblika doprinosa, gdje sudjelovanje u projektima može biti jedan od elemenata, ali ne i obveza.\n4. Uvažavanje svih sastavnica rada znanstvenika\nSustav vrednovanja treba priznavati znanstveni rad, nastavu i institucionalni doprinos kao ravnopravne i temeljne sastavnice rada sveučilišnih znanstvenika, a ne usmjeravati se samo na znanstvene doprinose i projekte. Trenutni horizontalni kriteriji nisu usklađeni s praksom razvijenih obrazovnih sustava i nisu prikladni za sve znanstvene discipline.\n5. Prilagodba kriterija specifičnostima znanstvenih područja\nOdređivanje horizontalnih kriterija trebalo bi povjeriti matičnim odborima pojedinih znanstvenih i umjetničkih područja, koji najbolje poznaju svoje discipline i mogu predložiti kriterije u skladu s njihovim specifičnostima.\n6. Nejednakost uvjeta za različita područja znanosti\nPostojeći horizontalni kriteriji u nejednakom su položaju prema društvenim i humanističkim znanostima, gdje je broj dostupnih projekata i doktoranada znatno manji nego u STEM područjima. To stvara nepravedne uvjete i otežava profesionalni razvoj znanstvenika u tim područjima.\n7. Pravne primjedbe na postupak donošenja NK\nSukladno Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, kriterije su trebali predložiti Matični odbori i Rektorski zbor. Budući da to očito nije provedeno, postavlja se pitanje zakonitosti usvajanja predloženih NK."]
[57,"LINA PLIŠKO","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Očitovanje na Prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\nFilozofski fakultet Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli izražava zabrinutost i neslaganje s dijelovima prijedloga Nacionalnih kriterija za izbor u znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja, upućenih u e-Savjetovanje 14. svibnja 2025. godine. Kao institucija koja njeguje i razvija humanističke znanosti, smatramo važnim očitovati se o elementima prijedloga koji bi mogli imati dugoročno negativne posljedice na razvoj znanosti i visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj.\nSažetak komentara za e-Savjetovanje\n• Zanemaruje se nastavna komponenta rada na znanstveno-nastavnim radnim mjestima.\n• Znanstvena izvrsnost reducira se na sudjelovanje u projektima i visinu budžeta.\n• Uvodi se obvezna citiranost u bazama koje ne obuhvaćaju hrvatsku znanstvenu produkciju.\n• Ne vrednuju se aktivnosti popularizacije znanosti i stručnog doprinosa.\n• Kriteriji su previše strogi i neujednačeni između različitih znanstvenih disciplina.\n• Predloženo prijelazno razdoblje od 36 mjeseci je neprihvatljivo.\nPredlažemo produljenje prijelaznog razdoblja na 60 mjeseci i reviziju kriterija uz aktivno uključivanje predstavnika humanističkih znanosti.\n\n\nUime znanstveno-nastavnog osoblja Filozofskog fakulteta, \nDekanica\n\n\nProf. dr. sc. Lina Pliško"]
[58,"ZDRAVKA JELASKA MARIJAN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ovim Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, a pogotovo u raspravi koja ih prati ne vodi se dovoljno računa o tome da znanstvenici u javnim znanstvenim institutima uz ove minimalne moraju zadovoljiti i dodatne kriterije. U velikom broju komentara provlač se netočna informacija, prema kojoj su  kriteriji jednaki za sveučilišne profesore i znanstvenike u institutima, odnosno osobe na znanstvenim i na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, te po kojima su sveučilišna radna mjesta diskriminirana u odnosu na radna mjesta zaposlenika na Institutima.\nPrema zakonu o Znanosti o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, 119./2022. ) čl. 39. (1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu može se zaposliti osoba koja ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koja ispunjava Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (u daljnjem tekstu: Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji) te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta (u daljnjem tekstu: dodatni kriteriji).\nZnanstveni Instituti imaju dodatne kriterije na znanstvena radna mjesta. Primjerice, vidi: https://www.pilar.hr/2012/05/opci-akti/ (Pravilnik o izboru na znanstvena radna mjesta); https://www.hipzg.hr/statut-i-ostali-opci-akti/ Opći dodatni uvjeti za izbor na znanstvena radna mjesta u Hrvatskom institutu za povijest; https://inantro.hr/o-institutu/dokumenti/ (Pravilnik o dodatnim kriterijima za izbor i reizbor na znanstvena radna mjesta Instituta za antropologiju 2024); https://www.imin.hr/statut-i-ostali-akti/ Pravilnik o dodatnim uvjetima za izbor i reizbor na znanstvena, suradnička i stručna radna mjesta; https://www.idi.hr/hr/o-nama/javne-informacije/d\nokumenti Pravilnik o izboru na znanstvena radna mjesta u Institutu za društvena istraživanja u Zagrebu, itd.\nIz ovog proizlazi da će Instituti nakon usvajanja Nacionalnih, sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, većinu svojih Pravilnika, revidirati i povećati dodatne uvjete (na već sada teško ostvarive uvjete), jer je većina dodatnih dosadašnjih uvjeta, u ovom prijedlogu Nacionalnih, sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, ušla u horizontalne uvjete, pa iz toga tvrdnje da su zaposlenici na Institutima u povlaštenom položaju ne stoje, već su zlonamjerne. \nNacionalno vijeće bi pak moralo voditi računa da nakon povećanja minimalnih uvjeta ostane dovoljno prostora za određivanje dodatnih uvjeta na koje su instituti po zakonu obavezni"]
[59,"LJILJANA DOBROVŠAK","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U dosadašnjoj raspravi i očitovanja o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija provlači se cijelo vrijeme netočna informacija, prema kojoj su u prijedlogu jednaki kriteriji za  sveučilišne profesore i znanstvenike u institutima na znanstvenim odnosno znanstveno-nastavnim radnim mjestima, te po kojima su sveučilišna radna mjesta diskriminirana u odnosu na radna mjesta zaposlenika na Institutima. \nPrema zakonu o Znanosti  o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN, 119./2022. ) čl. 39. (1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu može se zaposliti osoba koja ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koja ispunjava Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (u daljnjem tekstu: Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji) te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta (u daljnjem tekstu: dodatni kriteriji). \nVećina Instituta ima dodatne kriterije na znanstvena radna mjesta. Vidi: https://www.pilar.hr/2012/05/opci-akti/ (Pravilnik o izboru na znanstvena radna mjesta); https://www.hipzg.hr/statut-i-ostali-opci-akti/ Opći dodatni uvjeti za izbor na znanstvena radna mjesta u Hrvatskom institutu za povijest; https://inantro.hr/o-institutu/dokumenti/ (Pravilnik o dodatnim kriterijima za izbor i reizbor na znanstvena radna mjesta Instituta za antropologiju 2024); https://www.imin.hr/statut-i-ostali-akti/ Pravilnik o dodatnim uvjetima za izbor i reizbor na znanstvena, suradnička i stručna radna mjesta; https://www.idi.hr/hr/o-nama/javne-informacije/d\nokumenti Pravilnik o izboru na znanstvena radna mjesta u Institutu za društvena istraživanja u Zagrebu, itd. \nIz ovog proizlazi da će Instituti nakon usvajanja Nacionalnih, sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, većinu svojih Pravilnika, revidirati i povećati dodatne uvjete (na već sada teško ostvarive uvjete), jer je većina dodatnih dosadašnjih uvjeta, u ovom prijedlogu  Nacionalnih, sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, ušla u horizontalne uvjete, pa iz toga tvrdnje da su zaposlenici na Institutima u povlaštenom položaju ne stoje, već su zlonamjerne."]
[60,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Općenito:\n- Smatramo da ovaj prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija nije prihvatljiv u ovom obliku i da su nužna značajna unaprjeđenja \n- Istaknut je neodgovarajući tretman znanstvenog i nastavnog doprinosa u kriterijima s obzirom na očekivanja od sveučilišnih nastavnika i stvarno dostupnog njihovog vremena za znanstveni rad u odnosu na nastavni rad i opterećenje. \n- dokument u javnoj raspravi je nepotpun jer mu nedostaju ciljevi i prikaz postupka izrade dokumenta\n- nastavni rad sveučilišnog nastavnika se ne vrednuje dovoljno i ne može znanstvena produkcija sveučilišnog nastavnika biti ista kao ona znanstvenika na znanstvenom institutu"]
[61,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Uz niže navedene primjedbe koje se odnose na pojedine članke, glave ili poglavlja, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu daje i slijedeće općenite primjedbe:\n• Nacionalni kriteriji doneseni u proceduri koja nije u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti iz 2022. (NN 119/2022), iako su Nacionalni kriteriji podzakonski akt toga Zakona. Naime, Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora donosi Nacionalno vijeće. Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj pri pripremi teksta prijedloga Nacionalnih kriterija nije prihvatilo većinu prijedloga matičnih odbora za područje humanističkih znanosti (Matični odbor za filozofiju, teologiju i religijske znanosti, Matični odbor za filologiju i kroatologiju, Matični odbor za povijest, povijest umjetnosti, znanost o umjetnosti, arheologiju, etnologiju i antropologiju) te su nametnuta rješenja s kojima matični odbori nisu bili suglasni. Sadržaj dokumenta uvelike odstupa od prijedloga uvjeta koje je Rektorski zbor bio poslao u javnu raspravu, a u samom Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti, a najveće promjene pogađaju upravo humanističke znanosti,\n• Nacionalni kriteriji ne uvažavaju posebnosti područja humanističkih znanosti i dijela područja društvenih znanosti, i nameće im neprimjerene i diskriminatorne znanstvene kriterije, posebice u horizontalnim kriterijima projektnoga menadžmenta i citiranosti radova u bazama podataka koje su nereprezentativne za znanstvene publikacije humanističkoga područja i nezainteresirane za sva tematska područja od hrvatskoga nacionalnoga interesa,\n• ovakvi kriteriji ugrožavaju daljnji razvoj humanističkih znanosti u Republici Hrvatskoj, njihov položaj u sustavu znanosti i obrazovanja, njihove buduće institucijske kapacitete, a dugoročno i sam njihov opstanak,\n• predloženi Nacionalni kriteriji ne uvažavaju razliku između znanstvenih radnih mjesta, gdje je udio rada u znanosti 100% od znanstveno-nastavnih radnih mjesta, gdje je udio rada 50% u znanosti i 50% u nastavi – ne mogu se postavljati identični kriteriji znanstvenog doprinosa za obje vrste radnih mjesta, a potom od osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima dodatno tražiti i ispunjavanje nastavnih kriterija. Pritom je za naslovne nastavnike dovoljno imati samo 20% standardnih sati u nastavi (!) Kriteriji za naslovne nastavnike trebali bi biti isti kao i za nenaslovne nastavnike.\n• rad u nastavi se u trenutnom prijedlogu Nacionalnih kriterija omalovažava i marginalizira – ne postoji način da se istakne i valorizira kvaliteta nastavnog rada ljudi na znanstveno-nastavnim mjestima. Ovakvi Nacionalni kriteriji potiču marginaliziranje sveučilišne nastave u svrhu zadovoljavanja neprimjerenih zahtjeva projektnoga menadžmenta i znanstvene produktivnosti koji se nameću sveučilišnim nastavnicima humanističkih znanosti\n• rad na projektu ne smije biti „nezamjenjiv“ horizontalni uvjet jer u zemlji nema dovoljno natječaja kako bi se osigurao dovoljan broj projekata za ljude koji bi inače mogli napredovati temeljem svojeg znanstvenog rada koji nije nužno rad na projektima. Kriterij „članstvo u projektnom timu barem tri projekta“ ne može se kvalitetno ispuniti u pet godina i pritom još raditi u nastavi!\n• normiranje vrijednosti projekata nedopustivo je. Financijski pragovi za vrednovanje projekata i voditeljskih uloga (npr. 5.000 €, 10.000 €, 25.000 €, 50.000 €) nisu utemeljeni na jasno definiranim kriterijima znanstvene izvrsnosti, već se temelje na arbitrarnim vrijednostima koje diskriminiraju istraživače iz društvenih i humanističkih znanosti, gdje su dostupna sredstva nerazmjerno manja nego u STEM područjima.\n● Formulacije pojedinih kriterija neprecizne su i podložne različitim interpretacijama, što otvara prostor za proizvoljnu primjenu i neujednačenu evaluaciju između područja.\n● Onemogućavanje prijevremenog napredovanja demotivirajuće je za izvrsne istraživače i znanstvenike u ranoj karijeri te je suprotno načelima znanstvene meritokracije i strateškom razvoju istraživačkog sustava.\n● Posebno problematična i neprihvatljiva odredba je ona kojom se u području društvenih znanosti priznaje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu.\no Time se uvodi neopravdana diskriminacija prema društvenim znanostima, budući da se u drugim znanstvenim područjima svi radovi iz takve disertacije priznaju.\no Ova mjera je retrogradna i nepravedna, osobito prema mladim istraživačima koji su se odlučili za ovaj međunarodno priznati i izrazito zahtjevni model doktoriranja, računajući da će svi uključeni radovi biti priznati kao znanstveni doprinos u kontekstu napredovanja.\no Na taj način dovodi se u pitanje cijeli model doktorskog obrazovanja po suvremenim europskim standardima, obeshrabruje znanstvena izvrsnost te se stvara neravnoteža unutar akademske zajednice.\n● Sustav vrednovanja rada s više autora obeshrabruje suradnju, osobito međunarodnu i interdisciplinarnu, penalizirajući radove s više od tri autora u društvenim znanostima – što je opet u suprotnosti s poticanjem suvremenih znanstvenih praksi. Favoriziranje samostalnog autorstva pred timskim potpuno je neutemeljeno jer ne ide ukorak sa suvremenim zahtjevima, načinom rada i ciljevima znanstvenoga rada u pojedinim poljima (npr. antropologija, etnologija i kulturna antropologija, arheologija, lingvistika koja se otvara prema drugim disciplinama), pogotovo u vrijeme kad se potiču interdisciplinarnost i multidisciplinarnost.\n● Institucijski doprinos (npr. rukovodeće dužnosti) nedovoljno je vrednovan, čime se ignorira važan aspekt akademskog rada, osobito kod znanstveno-nastavnog osoblja.\n● Prijelazno razdoblje od 36 mjeseci je prekratko za prilagodbu novih kriterija, osobito u uvjetima gdje su se dosadašnji karijerni planovi temeljili na starim pravilima. Predlaže se produljenje na 60 mjeseci, odnosno jedno izborno razdoblje.\n● Kriteriji ne vrednuju aktivnosti popularizacije znanosti niti stručni doprinos, iako su one osobito važne u društvenim i humanističkim znanostima, gdje transfer znanja u zajednicu i suradnja sa stručnom i općom javnosti imaju posebnu vrijednost i društveni učinak.\n● uspostavlja se potpuna dominacija A1 časopisa i publikacija koje su u bazama podataka kao što su SCOPUS ili WoS, jer na taj način tradicijski važni i kvalitetni lokalni časopisi koji su na A2 razini (ili niže) ne dobivaju priliku biti relevantni odnosno atraktivni za objavljivanje, iako imaju svoju publiku i tematski su određeni. Postavlja se pitanje hoće li itko od znanstvenika objavljivati stručne radove koji su spona između znanosti i prakse te što će se dogoditi sa časopisima čije su primarne teme manje relevantne (npr. bave se manjim jezicima ili skupinama jezika isl.)\n• postoji neusuglašenost sa standardima i kriterijima vrednovanja studijskih programa u procesu akreditacije i reakreditacije, a koje propisuje AZVO i Sveučilište.\n• Postoji neusuglašenost s kriterijima vrednovanja znanstvene izvrsnosti na razini Europske unije, posebno COARA sporazumom koji je potpisalo i više od 800 sveučilišta (među njima i Sveučilište u Rijeci), a koji u svojim temeljnim odredbama napušta nekadašnje vrednovanje kvalitete znanstvenoga rada na temelju bibliometrijskih podataka (uvrštenosti časopisa u baze, citiranost).\n• Dokida se bilo kakvo priznavanja divergentnosti znanstvenih koraka, razvoja akademskih i znanstvenih karijera i prinosa u znanstvenoj i akademskoj zajednici što je prva odredba COARA sporazuma koji je važeći u EU u procjenama i vrednovanju znanstvenih i akademskih postignuća\n• spornom smatramo i ukidanje kumulativnosti koja je posljedicom cjeloživotnog obrazovanja i rada znanstvenika. Ukidanje kumulativnosti koja je bila u osnovi svih prethodnih Pravilnika (s određenjem minimalnog broja kriterija koji se moraju ispuniti unutar 5 godina) dokida znanstveno-istraživačku slobodu i mogućnost da znanstvenik u jednoj fazi svoga znanstvenoga rada bude produktivniji. Kumulativnost podupire različitosti faza znanstvenoga i akademskoga rada.\n• Smatramo i da dokument sustavno marginalizira domaći znanstveni prostor i aktivnosti poduzete u njemu (primjerice, izlaganja na domaćim znanstvenim skupovima i sudjelovanja u organizacijskim i/li programskim odborima domaćih konferencija) i na hrvatskome jeziku.\n• ključni su prigovori ovom dokumentu nepriznavanje raznolikih kriterija znanstvene izvrsnosti i karijernih puteva znanstvenika, te nepriznavanje raznolikosti znanstvenih istraživanja različitih znanstvenih područja i polja i njihovo svođenje na samo nepriznavanje znanstvenog djelovanja i neusklađenost s COARA sustavom.\n\nU ovakvom obliku, predloženi Nacionalni kriteriji ne pridonose pravednijem, poticajnijem i razvojno orijentiranom znanstvenom sustavu, već potencijalno narušavaju motivaciju, međunarodnu konkurentnost i interdisciplinarnost, osobito u područjima društvenih i humanističkih znanosti, te u ovom obliku Filozofskom fakultetu u Zagrebu prijedlog nije prihvatljiv."]
[62,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Uvažavajući napore uložene u izradu ovog dokumenta, kao i potrebu za redefiniranjem postojećih kriterija, smatramo da predloženi dokument ipak treba u cijelosti odbaciti:\n\n- jer nije donesen u skladu s procedurom propisanom Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022), budući da Nacionalno vijeće nije prihvatilo većinu prijedloga matičnih odbora iz područja humanističkih znanosti (usp.  Očitovanje Matičnog odbora za područje humanističkih znanosti – polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije, 10. 6. 2025), kao ni prijedloge Rektorskoga zbora (usp. Zaključke Rektorskoga zbora od 26. 5. 2025);\n\n- zato što u samom Nacionalnom vijeću nije bilo predstavnika humanističkih znanosti, iako se velik dio predloženih promjena upravo na njih odnosi;\n\n- zato što predloženi kriteriji, umjesto da potiču povezivanje nastavnog i znanstvenog rada te uvažavanje razlika između zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima i znanstvenika bez nastavnih obaveza, dodatno fragmentiraju akademsku zajednicu, dekontekstualiziraju uvjete rada u visokom obrazovanju i znanosti te potiču internalizaciju načela kompetitivnosti u akademskom polju.\n\nS obzirom na to da je dokument izrađen ne samo bez šire konzultacije s akademskom zajednicom, nego i mimo zakonom propisanih procedura – prema kojima matični odbori predlažu znanstvene, a Rektorski zbor nastavne i stručne elemente Nacionalnih kriterija – on sadržava niz proturječnih, nejasnih i neprimjerenih odredbi. Neke od njih navodimo u nastavku, u obliku zasebnih komentara i prijedloga alternativnih rješenja. Njih navodimo kao primjere, dok ovim putem pozivamo na izradu novih kriterija, temeljenih na širokoj i informiranoj raspravi.\n\nUkoliko se dokument ne odbaci u cijelosti, predlažemo kompromisno rješenje novih pregovora sa svim zakonski predviđenim dionicima procesa donošenja ovog dokumenta i sastavljanje novog prijedloga kojim bi se uskladili kriteriji za izbore/reizbore vezano uz specifičnosti znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta."]
[63,"MARIJA BRKIĆ BAKARIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE KATEDRE ZA RAZVOJ PROGRAMSKE POTPORE FAKULTETA INFORMATIKE I DIGITALNIH TEHNOLOGIJA SVEUČILIŠTA U RIJECI - na cjeloviti prijedlog Nacionalnih kriterija:\n\nHorizontalne kriterije potrebno je ili u potpunosti ukloniti iz sustava vrednovanja, ili ih osmisliti na temelju posve drugačijih, smislenijih načela. Njihova sadašnja forma ne reflektira realne razlike u profilu i ulozi pojedinih znanstvenika. Osim toga, već je više puta ukazano na nelogičnost upornog izjednačavanja znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta, unatoč tome što su njihove funkcije, ciljevi i odgovornosti jasno različiti. Te su razlike toliko temeljne i očite da dodatno obrazlaganje gotovo nije ni potrebno. \n\nUvjet koji kandidat treba ispuniti trebao bi odražavati njegov osobni doprinos, a ne biti uvjetovan ishodima koji su izvan njegove kontrole, a horizontalni kriteriji koji su predloženi su gotovo u potpunosti upravo van kontrole kandidata i ovise o brojnim vanjskim čimbenicima.\n\nUvođenje uvjeta voditeljstva će dodatno potaknuti usitnjavanje znanstveno-istraživačkog rada, budući da će članovi unutar postojećih istraživačkih grupa biti motivirani da osnivaju vlastite projekte isključivo radi ispunjavanja formalnih uvjeta. Umjesto poticanja suradnje i timskog rada, takva praksa može dovesti do fragmentacije istraživačkih napora, umjetnog dijeljenja projektnih aktivnosti i smanjenja kohezije unutar znanstvenih zajednica. Time se narušava kvaliteta i učinkovitost istraživanja, dok administrativni uvjeti postaju važniji od stvarnog znanstvenog doprinosa. Dodatno, iznosi projektnog financiranja su  jako varijabilni i troškovi istraživanja po područjima se znatno razlikuju i treba ih potpuno ukloniti iz članka 6 horizontalnih kriterija, čak i ako ne budu eliminacijski u dorađenom prijedlogu.\n\nS obzirom da nemaju sva sveučilišta doktorske studije iz relevantnih polja i grana, uvjet mentoriranja doktoranda bi svakako trebalo učiniti posebnim uvjetom, a ne eliminacijskim, budući da je dva od predloženih horizontalnih kriterija teško, ako ne i nemoguće realizirati u periodu od 36 mjeseci.  Nastavno na to, predlaže se da se uvjet objavljivanja rada s doktorandom stavi u posebne uvjete (kao opcionalni a ne obavezni). Dodatno, činjenica da je netko godinama bio mentor ili komentor doktorandu gubi na vrijednosti ako taj student ne dovrši doktorat. Stoga bi ovakav kriterij, ako ga se inzistira ostaviti kao eliminacijski, s obzirom na njegovu nastavnu prirodu, trebalo proširiti i uključiti mogućnost alternativnog ispunjenja – primjerice, kroz mentorstvo ili komentorstvo na 25 obranjenih završnih i diplomskih radova, te kroz suautorstvo s barem pet studenata na znanstvenim radovima povezanima s temama njihovih radova. Na taj bi se način omogućilo pravednije vrednovanje različitih oblika mentorstva i nastavnog angažmana.\n\nCitiranost kao kriterij znanstvene izvrsnosti svakako ima određenu vrijednost, no njezino pretvaranje u formalizirani kvantitativni prag za izbor u znanstveno-nastavna zvanja predstavlja pojednostavljenje koje nosi ozbiljne znanstvene, etičke i društvene rizike. Takav pristup zanemaruje složenost i raznolikost znanstvenog rada te reducira znanstvenu izvrsnost na mjerljive metrike koje, same po sebi, ne osiguravaju ni kvalitetu ni relevantnost. Citiranost ovisi o brojnim vanjskim čimbenicima: veličini istraživačke zajednice, stupnju internacionalizacije određenog područja, jeziku objavljivanja, te čak i kulturi citiranja u određenim disciplinama. Pretvaranjem znanstvenog doprinosa u „valutu“ mjerenu citatima, znanost se pretvara u kompetitivnu arenu s tržišnim pravilima, u kojoj prestiž, vidljivost i „profitabilnost“ rada postaju važniji od stvarnog doprinosa znanju i društvu. Time se kompromitira znanstveni integritet i otvara prostor manipulacijama koje podrivaju povjerenje u znanstvenu objektivnost i transparentnost.\n\nU kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, uvjet koji priznaje samo pozvana ili plenarna predavanja održana na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije – s iznimkom hrvatskog jezika – implicira da hrvatski jezik nema jednaku vrijednost u međunarodnom kontekstu. Time se neizravno degradira status hrvatskog jezika kao ravnopravnog u europskom prostoru i potiče praksa u kojoj nacionalni jezik postaje nevidljiv ili nepoželjan.\n\nS obzirom na navedeno, smatramo da bi Nacionalno vijeće trebalo povući ovakav prijedlog iz procedure. U oblikovanju prijedloga bi trebali ravnopravno sudjelovati svi relevantni dionici, a horizontalne kriterije treba zamijeniti znanstvenim kriterijima uz fleksibilnost postizanja kriterija, tj. definiciju broja kriterija koji je potrebno zadovoljiti za određeno radno mjesto, kao što je to u kategoriji kriterija nastavnog doprinosa."]
[64,"PALMA KARKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nKomentari na cjelokupni prijedlog kriterija: \n1) Predloženi kriteriji nisu usklađeni sa specifičnostima znanstvenog rada, načina objavljivanja i znanstvene produkcije u području humanističkih znanosti. Najviša vrijednost pridaje se objavljivanju u časopisima indeksiranim u bazama Scopus i WoSCC, koje ne obuhvaćaju velik broj relevantnih humanističkih časopisa – osobito onih koji se bave nacionalnim temama. Ovakav pristup dovodi do marginalizacije nacionalnih tema, što je u neskladu, primjerice, sa Strateškim ciljem 2. Jačanje suradnje s gospodarstvom te razvoj nacionalnog i regionalnog identiteta i kulture, navedenim u Katalogu pokazatelja i ciljeva Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih RH iz 2024. godine. \n2) Zbog specifičnosti znanstvenog rada, načina objavljivanja i znanstvene produkcije u humanistici u Kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa potrebno je uvesti vrednovanje izlaganja radova na znanstvenim i stručnim skupovima te sudjelovanja u programima popularizacije znanosti. Diseminacija znanstvenih rezultata jedna je od misija Filozofskog fakulteta u Rijeci (Strategija razvoja Filozofskog fakulteta u Rijeci 2021.-2025., 2021., 5), popularizacija znanosti jedan je od strateških ciljeva Sveučilišta u Rijeci (Strategija Sveučilišta u Rijeci 2021.-2025., 2021., dodatak A, točka 3.10).\n3) Predloženim kriterijima zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima stavljeni su u neravnopravan položaj u odnosu na znanstvenike bez nastavnih obveza i njihove bi kriterije trebalo definirati odvojeno. Znanstvenicima bez nastavnih obveza potrebno je vrednovati rad u znanosti i njihov institucionalni doprinos, a znanstveno-nastavnom osoblju vrednovati cjelokupni rad – u znanosti, nastavi i kroz institucionalni doprinos.\n4) Svim zaposlenicima na koje se novi kriteriji odnose potrebno je pružiti obrazloženje razloga za njihovo uvođenje, osobito s obzirom na to da su i posljednji Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima na izbor u znanstvena zvanja donesen i Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti doneseni prije samo 3 godine (2022.)."]
[65,"HRVATSKO KATOLIČKO SVEUČILIŠTE","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","1. Dosadašnja “nepravda“ u zadovoljavanju kriterija za napredovanje na znanstvenim i znanstveno-nastavnim radnim mjestima se nastavila i u najnovijem prijedlogu Nacionalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu. Međutim, ako ispravljanje “nepravde“, odnosno postavljanja različitih uvjeta u zadovoljavanju kriterija, do sada nije bilo lako provesti jer su se zaposlenici na sveučilištima i na znanstvenim institutima birali u znanstvena zvanja to je danas jednostavno provedivo jer se od usvajanja posljednjeg Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti oni biraju na radna mjesta, a ne zvanja. Stoga bi kao model za definiranje razlike u postavljenim kriterijima mogla poslužiti fleksibilna podjela radnog vremena iz posljednjeg Kolektivnog ugovora za znanost i visoko obrazovanje. Naime, njime je predviđeno da zaposlenici sveučilišta na znanstveno-nastavnim radnim mjestima mogu fleksibilno raditi u nastavi i znanosti od 27-63% radnog vremena. Prijedlog bi bio da kandidati za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta na sveučilištu trebaju zadovoljiti maksimalno 2/3 propisanih kriterija za znanstvena područja koja moraju zadovoljiti kandidati na znanstvena radna mjesta na znanstvenim institutima."]
[66,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Zakon je (čl. 42. st. 3.) propisao kriterije za reizbor:\n“Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto.”\n\nU Nacionalne kriterije treba uključiti jamstvo da se dijelovi u kojemu su propisani uvjeti za reizbor ne tretiraju kao „dodatni“ uvjeti u odnosu na ono što propisuje Zakon. To praktično znači da Nacionalni kriteriji trebaju pojasniti/propisati (za svako pojedino znanstveno/umjetničko područje/polje) kada se smatra da je netko „ispunio polovinu […] kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto“.\n\nNadalje, Nacionalni kriteriji bi trebali povesti računa da postoji razlika (kako prema Zakonu tako i prema kolektivnom ugovoru) između znanstveno-nastavnih i znanstvenih radnih mjesta, u smislu da potonja nemaju nastavnih obveza. Stoga smatramo da bi predlagatelj trebao dodatno osnažiti zahtjeve na znanstveni dio kriterija za znanstvena radna mjesta."]
[67,"STJEPAN LAKUŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Klasa: 602-03/25-04/03 \nUrbroj: 251-25-03-04/1-25-1\nZagreb, 10. lipnja 2025.\nNa temelju članka 28. Statuta Sveučilišta u Zagrebu, Senat Sveučilišta u Zagrebu na 1. izvanrednoj sjednici u 356. akademskoj godini (2024./2025.), održanoj 10. lipnja 2025., donio je \nZ A K L J U Č A K o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\nI.\nPrijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: prijedlog Nacionalnih kriterija ili prijedlog Kriterija), koji je izradilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: Nacionalno vijeće), a koji je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih (dalje: MZOM ili Ministarstvo) uputilo u savjetovanje s javnošću 14. svibnja 2025., odbacuje se u cijelosti.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija ni na koji način nije moguće unaprijediti, poboljšati niti postići najmanju potrebnu razinu njegove kvalitete ponajviše, ali ne isključivo, zbog sljedećih razloga: \n1. nezakonitosti u postupku donošenja (zbog neusklađenosti s odredbama članka 39. stavka 8., članka 86. stavka 1. točke 8., članka 90. stavaka 3. i 4. i članka 93. stavka 2. točke 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (Narodne novine 119/2022.) (dalje: ZVOZD ili Zakon))\n2. protivnost članku 90. stavku 4. Ustava Republike Hrvatske (dalje: Ustav RH ili Ustav)\n3. nepoštivanje posebnosti i bitnih različitosti znanstvenih područja\n4. diskriminacija zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u odnosu na zaposlenike na znanstvenim radnim mjestima\n5. nepovoljan položaj zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima viših razina.\nII.\nDonošenje prijedloga Nacionalnih kriterija u nezakonitom postupku\nPrijedlog Kriterija nije donesen u skladu s odgovarajućim odredbama ZVOZD-a odnosno u odgovarajućem, zakonski precizno propisanom postupku donošenja.\n\nZVOZD u članku 39. stavku 8. propisuje da Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (dalje: Nacionalni kriteriji ili Kriteriji) za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja, na prijedlog Rektorskoga zbora Republike Hrvatske (dalje: Rektorski zbor) i nadležnoga matičnog odbora, donosi Nacionalno vijeće.\nPoložaj Rektorskoga zbora i matičnih odbora kao ovlaštenih predlagatelja dodatno se uređuje i razrađuje u članku 86. stavku 1. točki 8., članku 90. stavcima 3. i 4. te u članku 93. stavku 2. točki 3. ZVOZD-a. Nadležni matični odbor predlaže Nacionalnom vijeću znanstvene i umjetničke elemente, a Rektorski zbor nastavne i stručne elemente Nacionalnih kriterija. \nPrijedloge ovlaštenih predlagatelja Nacionalno vijeće može ili prihvatiti ili odbiti. \nNacionalno vijeće ne može prijedloge mijenjati, ne može u njih ni na koji način intervenirati niti ih može samostalno izraditi i donositi jer snagom zakonskih pravila Nacionalno vijeće nije ovlašteni predlagatelj Kriterija.\nIz jednoglasno usvojenoga zaključka 8. sjednice Rektorskoga zbora, održane 26. svibnja 2025., proizlazi da je Nacionalno vijeće ignoriralo prijedlog Rektorskoga zbora kao ovlaštenoga predlagatelja nastavnih i stručnih elemenata za izbor na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta te je postupilo protivno članku 93. stavku 2. točki 3. Zakona.\nNacionalno vijeće je suprotno članku 90. stavcima 3. i 4. ZVOZD-a donijelo znanstvene i umjetničke elemente Nacionalnih kriterija.\nNacionalno vijeće je ignoriranjem prijedloga ovlaštenih predlagatelja i samostalnim donošenjem Nacionalnih kriterija izašlo izvan propisanoga zakonskog okvira, prekoračilo svoje ovlasti te donijelo Kriterije koji su neuravnoteženi i neprilagođeni pojedinim znanstvenim područjima i poljima.\nIII.\nProtivnost prijedloga Nacionalnih kriterija članku 90. stavku 4. Ustava RH\nUstav RH u članku 90. stavku 4. određuje da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno (retroaktivno) djelovanje. Iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona, ali ne i podzakonskih akata, mogu imati povratno djelovanje. \nPrijedlog Nacionalnih kriterija u članku 98. stavku 1. ne predviđa primjenu dosadašnjih pravila u prijelaznom razdoblju, već se njegove odredbe počinju primjenjivati od dana stupanja na snagu. Dosadašnji akti koji su uređivali postupak izbora u znanstveno-nastavna zvanja (sada na znanstveno-nastavna radna mjesta) prestaju vrijediti stupanjem na snagu Nacionalnih kriterija. \nOdredbe prijedloga Nacionalnih kriterija, stupanjem na snagu, odmah se primjenjuju na pravne situacije koje su u tijeku i na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti. Pravno gledajući, odredbe prijedloga Kriterija  neće se primjenjivati od trenutka kada stupe na snagu, već od dana kad su zaposlenici izabrani na više ili reizabrani na isto radno mjesto, čime se retroaktivno mijenjaju kriteriji njihova izbora na više radno mjesto, odnosno reizbora na isto radno mjesto. \nTime je prijedlog Nacionalnih kriterija protivan Ustavom propisanoj zabrani retroaktivnosti jer je riječ o podzakonskom aktu.\n\nIV.\nNepoštivanje posebnosti i bitnih različitosti znanstvenih područja\nPrijedlogom Nacionalnih kriterija konceptualno se mijenjaju dosadašnji kriteriji izbora na viša radna mjesta. Također se potpuno i trenutno mijenja dosadašnja paradigma izbora na viša radna mjesta.\nU više odredaba prijedloga Nacionalnih kriterija potpuno se zanemaruju posebnosti pojedinih znanstvenih područja, kao i pojedinih dijelova umjetničkoga područja te bitne razlike među njima, ali također i bitne razlike između polja unutar istoga znanstvenoga područja.\nUvođenjem horizontalnih kriterija, koji su prilagođeniji i pogodniji STEM području, u izrazito se nepovoljan položaj stavljaju društveno područje, humanističko područje te dijelovi umjetničkoga područja, posebice dio Filmska umjetnost (filmske, elektroničke i medijske umjetnosti pokretnih slika).\nPrijedlog Nacionalnih kriterija ne osigurava pravedan i ravnopravan radno-pravni status zaposlenicima u sustavu visokog obrazovanja i znanosti jer se pojedina znanstvena područja, pa i polja unutar istoga znanstvenoga područja, značajno razlikuju, a prijedlog Kriterija te različitosti ne uzima u obzir. Izbor na viša radna mjesta u pojedinim znanstvenim područjima bit će objektivno znatno otežan ili čak onemogućen, a zaposlenici u tim znanstvenim područjima bit će u izrazito nepovoljnom položaju u odnosu na zaposlenike u ostalim znanstvenim područjima.\nV.\nDiskriminacija (nejednak položaj) zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u odnosu na zaposlenike na znanstvenim radnim mjestima\na) Nejednak položaj po osnovi znanstvene komponente/elemenata prijedloga Nacionalnih kriterija\nPrema prijedlogu Nacionalnih kriterija, zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, zaposleni na sveučilištima, koji oko polovice radnoga vremena rade u nastavi, a oko polovice radnoga vremena u znanosti (standardna kompozicija radnoga vremena), moraju osim nastavnih kriterija zadovoljiti i znanstvene kriterije, potpuno jednake kao zaposlenici na znanstvenim radnim mjestima, zaposleni u institutima, koji čitavo radno vrijeme rade isključivo u znanosti. \nRazličito uređenje njihovih prava i obveza je diskriminirajuće jer je protivno načelu jednakosti plaća za jednak rad, propisanom u članku 6. stavku 1. Zakona o plaćama u državnoj službi i javnim službama (Narodne novine 155/2023.). Navedeno razlikovanje ne može se objektivno i razumno opravdati.\nb) Nejednak položaj po osnovi nastavne komponente/elemenata prijedloga Nacionalnih kriterija\nPrijedlog Nacionalnih kriterija u članku 39. određuje da za radno mjesto docenta pristupnici moraju održati najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi, a za radno mjesto izvanrednoga profesora, redovitoga profesora i redovitoga profesora u trajnom izboru 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora. \nStavak 6. članka 39. prijedloga Nacionalnih kriterija određuje da je za izbor u naslovnoga nastavnika potrebno ostvariti 20 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi propisanih za izbor na redovito znanstveno-nastavno radno mjesto docenta, izvanrednoga profesora, redovitoga profesora i redovitoga profesora u trajnom izboru.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija omogućava zaposlenima na znanstvenim radnim mjestima izbor u naslovnoga nastavnika na temelju 20-postotnoga godišnjeg nastavnog opterećenja sveučilišnih nastavnika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima protivno članku 53. stavku 2. Zakona. \nOvom odredbom prijedloga Kriterija obezvrjeđuje se nastavni rad sveučilišnih nastavnika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima. Također, na ovaj je način znatno, neopravdano i u pravnom smislu nerazmjerno olakšan ulaz u sustav visokog obrazovanja zaposlenicima na znanstvenim radnim mjestima u znanstvenim institutima.\nCjelokupan koncept prijedloga Nacionalnih kriterija nije povoljan za kvalitetu i održivost sustava visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj jer podređuje, zanemaruje i podcjenjuje nastavni, stručni i institucijski rad na sveučilištima, a previše naglašava, pretjerano ističe i precjenjuje samo znanstveni rad. Navedeno će nužno dovesti do smanjenja kvalitete nastavnog procesa, ali i ostalih oblika rada na sveučilištima.\nVI.\nNepovoljan položaj zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima viših razina\nZaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima viših razina – izvanredni i redoviti profesori, koji su svoju dosadašnju akademsku karijeru gradili prema do sada važećim pravilima, nemaju dovoljno vremena za prilagodbu novim pravilima, koja su u prijedlogu Nacionalnih kriterija propisana horizontalnim kriterijima. \nNaime, riječ je o karijernim kriterijima koji se ostvaruju tijekom čitave znanstveno-nastavne karijere, dakle nekoliko desetljeća, i koji su nesvodljivi na kriterije prema kojima su od početka karijere ispunjavali uvjete za izbor na viša radna mjesta. \nVeliki broj horizontalnih kriterija do sada se ili nije zahtijevao ili se zahtijevao kao jedna od alternativa. Propisivanjem objektivno teško ostvarivih uvjeta za zaposlenike na znanstveno-nastavnim radnim mjestima više razine i retroaktivnom primjenom novih pravila ne poštuje se načelo zaštite pravno legitimnih očekivanja, čime se uvodi neizvjesnost i pravna nesigurnost u pogledu mogućnosti izbora na više radno mjesto. \nVII.\nSlijedom svega navedenoga, Sveučilište u Zagrebu predlaže Ministarstvu znanosti, obrazovanja i mladih i Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj da se obustavi postupak donošenja Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija.\nTakođer se predlaže da se cjelokupan postupak donošenja Nacionalnih kriterija, u odgovarajućem zakonskom postupku i u skladu s važećim zakonskim pravilima, u partnerskom odnosu, s jedne strane Zakonom ovlaštenih predlagatelja Kriterija – Rektorskoga zbora za nastavne i stručne elemente te nadležnih matičnih odbora za znanstvene i umjetničke elemente, a s druge strane Zakonom ovlaštenoga donositelja Kriterija – Nacionalnoga vijeća, provede iznova."]
[68,"IVA BUCHBERGER","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Opći komentar ide u smjeru da se preveliki značaj daje kvantiteti, a ne kvaliteti. Uz to, posebno bih istaknula kako nije opravdano imati jednake kriterije/uvjete za znanstveno-nastavna radna mjesta na fakultetima i znanstvena radna mjesta na institutima – nije opravdano da postoje jednaki kriteriji/uvjeti za one koji rade 45% znanosti (uz nastavu i administraciju) i one koji rade 100% znanost. Nedopustivo je neuzimanje u obzir da, za razliku od znanstvenika na institutima kojima je cijelo radno vrijeme posvećeno znanstvenom istraživanju, sveučilišni nastavnici pola radnog vremena posvećuju nastavi. Predlaže se diferenciranje kriterija/uvjeta za znanstveno-nastavna radna mjesta na fakultetima i znanstvena radna mjesta na institutima."]
[69,"VANJA POLIĆ JURKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ",{"$cut":{"chars":27052,"head":"ODSJEK ZA ANGLISTIKU Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu\n\nUz davanje potpore većini zaključaka u dokumentu Odsjeka za filozofiju i traženju da se predloženi Nacionalni kriteriji u cijelosti odbace, osobito pogubnim za naše područje Odsjek za anglistiku smatra sljedeće:\n• prijedlog Nacionalnih kriterija sastavljen je netransparentno i donesen izvan zakonski propisanih rokova te bez predstavnika humanističkih znanosti\n• sadržaj dokumenta uvelike odstupa od prijedloga uvjeta koje je Rektorski zbor bio poslao u javnu raspravu\n• predloženi Nacionalni kriteriji ne uvažavaju razliku između znanstvenih radnih mjesta, gdje je udio rada u znanosti 100% od znanstveno-nastavnih radnih mjesta, gdje je udio rada 50% u znanosti i 50% u nastavi – ne mogu se postavljati identični kriteriji znanstvenog doprinosa za obje vrste radnih mjesta, a potom od osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima dodatno tražiti i ispunjavanje nastavnih kriterija. Pritom je za naslovne nastavnike dovoljno imati samo 20% standardnih sati u nastavi (!) Kriteriji za naslovne nastavnike trebali bi biti isti kao i za nenaslovne nastavnike.\n• rad u nastavi se u trenutnom prijedlogu Nacionalnih kriterija omalovažava i marginalizira – ne postoji način da se istakne i valorizira kvaliteta nastavnog rada ljudi na znanstveno-nastavnim mjestima\n• rad na projektu ne smije biti „nezamjenjiv“ horizontalni uvjet jer u zemlji nema dovoljno natječaja kako bi se osigurao dovoljan broj projekata za ljude koji bi inače mogli napredovati temeljem svojeg znanstvenog rada koji nije nužno rad na projektima. Ovim se kriterijem izravno pokušava smanjiti broj napredovanja – npr. za radno mjesto red. prof. u trajnom izboru predviđa se „članstvo u projektnom timu barem tri projekta“ – tko to može kvalitetno ispuniti u pet godina i pritom još raditi u nastavi?!\n- normiranje vrijednosti projekata nedopustivo je\n- prijelazne odredbe morale bi trajati dovoljno dugo da se uvjet može zadovoljiti. Projekti HRZZ-a se, primjerice, procjenjuju oko godinu dana, a traju tri ili četiri godine, što znači da bi prijelazne odredbe morale trajati barem pet godina\n• predloženi Nacionalni kriteriji iznimno su štetni za područje humanističkih znanosti jer više ne uvažavaju „Načela vrednovanja rezultata znanstvenog rada u području društvenih i humanističkih znanosti na individualnoj i institucionalnoj razini“, donesena i potvrđena na vijećima filozofskih i teoloških fakulteta te na Vijeću društveno-humanističkog područja Sveučilišta u Zagrebu 2014. godine\n- obezvrjeđuju se domaće znanstvene i druge publikacije (časopisi, knjige i zbornici) i domaći znanstveni skupovi kao i rad u uredništvima istih (dovoljno je godinu dana biti član uredništva), što u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti koje se bave nacionalnim temama znatno otežava napredovanje, a općenito sprječava razvoj humanističkih znanosti u Hrvatskoj.\n- vrednuju se citati i prisutnost u bazama koje nisu relevantne za humanističke znanosti (osobito WoSCC)\n- ukida se kategorija stručnog rada (čl. 30, st. 2) iako je predviđena u čl. 40, točke (a) i (b) te je predviđen rad na stručnim projektima u horizontalnim kriterijima\n- čemu razvrstavati radove po vrsnoći (čl. 30, st. 2) ako je jedini kriterij po kojem se rad vrednuje mjesto objavljivanja (?!)\n- zbunjujuću formulaciju u čl. 30 st. 2, prema kojoj se pod pojmom znanstveni rad „u ovom poglavlju podrazumijeva [se] znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje…“, a „Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje.“ U kakvom su točno odnosu i kakve su implikacije ove formulacije u odnosu na uobičajenu klasifikaciju radova?\n- odredbu u čl. 30 st. 7 prema kojoj „Smatra se da je neka publikacija uključena u neku od baza iz stavaka 4. i 5. ovog članka ako je u trenutku predaje ili objave publikacije bila uključena u referentnu bazu.“ Prije uvođenja ovakve odredbe bilo bi neophodno provesti pomnu analizu razloga zbog kojih pojedini, domaći ali ne samo domaći, časopisi u nekom času nisu bili uključeni u pojedine baze, odnosno procijen"}}]
[70,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\nU odnosu na prijedlog teksta Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija ovim komentarem ukazujemo na opću nesukladnost predloženog akta sa trenutnim zakonodavstvom RH, dok je navedeno konkretizirano na primjenjivim člancima dalje u tijeku savjetovanja.\n\nPredloženi sustav ispunjavanja kriterija i napredovanja osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u sustavu visokog obrazovanja u najbitnijim stavkama predstavlja kršenje slijedećih osobnih prava i prava radnika pojedinaca:\n a.- kršenje ustavnog prava „Svi su pred zakonom jednaki“ - čl. 14 st. 2 Ustava RH;\n b.- predloženi kriteriji suprotni su načelu zakonitosti - čl. 19 st. 1 Ustava;\n c.- kršenje zabrane retroaktivnosti - čl. 90 st. 4 Ustava RH;\nd.- uspostavlja neizravnu diskriminaciju jednog dijela zaposlenika unutar sustava - čl. 2 st. 2 Zakona o suzbijanju diskriminacije;\ne.- na strani dijela zaposlenika stvara nemogućnost ispunjenja uvjeta iz vlastitih ugovora o radu - čl. 270 st. 1 Zakona o obveznim odnosima;\nf.- na strani zaposlenika predloženim kriterijima uvodi se nepredvidljivost u odnosu na obveze iz ugovora o radu.\n\nSve navedeno ukazuje na temeljnu nesukladnost prijedloga s ustavnim načelima jednakosti, zakonitosti i zabrane retroaktivnosti. Predloženi Kriteriji uspostavljaju neizravnu diskriminaciju prema određenim skupinama zaposlenika i znanstvenim područjima, stvarajući nemogućnost ispunjenja uvjeta iz ugovora o radu i uvodeći potpunu nepredvidivost u radne obveze. Sistemski gledano, prijedlog odražava širu ideološku agendu usmjerenu na slabljenje javnih sveučilišta i prekarizaciju akademskog kadra, transformirajući visoko obrazovanje iz javnog dobra u tržišnu robu. Ove promjene, ako se usvoje, mogle bi imati dugoročne, negativne posljedice na kvalitetu, autonomiju i društvenu ulogu hrvatskog sustava visokog obrazovanja.\n\nPrije daljnje konkretizacije svega gore navedenog, mora se ukazati kako prve dvije podtočke navedenih kršenja prava predstavljaju tako teške povrede da Ustav RH za navedeno decidirano propisuje osobnu odgovornost izraditelja/predlagatelja akta, bez mogućnosti iznimke temeljem hijerarhijski više naredbe za postupanje (čl. 20 Ustava RH).\nDapače, iako će već i ishod ovog savjetovanja kako je već vidljivo (računajući i ovaj komentar) jasno ukazivati na poveznicu između prijedloga i kršenja navedenih prava zajamčenih Ustavom, mora se ukazati da navedena poveznica postoji već i u samoj provedenoj proceduri koja je ishodovala sporni prijedlog Kriterija. Naime, i prijedlozi matičnih odbora i prijedlozi Rektorskog zbora, koliki sadržaj je trenutno obznanjen u javnoj raspravi, jasno ukazuje da isti nisu sadržavali navedene povrede. Postupivši suprotno čl. 90 i čl. 93 Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, te postupivši suprotno zaprimljenim prijedlozima čime je ujedno i prekinuta uzročno-posljedična veza između prijedloga za to nadležnih tijela i konačnog teksta prijedloga Kriterija u savjetovanju, članovi Nacionalnog vijeća – osobno i kao kolektiv – isključivo su na sebe preuzeli odgovornost za sve formalne posljedice koje sporni prijedlog bude prouzročio, sukladno tekstu Ustava.   \n\n(a).- Članak 14. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske jasno propisuje da su \"svi pred zakonom jednaki\". Međutim, predloženi Nacionalni kriteriji izravno krše ovo temeljno ustavno načelo stvarajući nejednake uvjete za napredovanje unutar akademskog sustava. Predloženi kriteriji sustav uvjeta za napredovanje temelje na isključivom naglasku na znanstvenoj dimenziji iako se zaposlenici visokoškolskih institucija biraju i na znanstveno-nastavna radna mjesta.\nTemeljem Kolektivnog ugovora, osobe na znanstveno-nastavnim radnim mjestima koriste 45% radnog vremena za rad u znanosti – tj. u radu koji teži ostvarivanju predloženih uvjeta. Znanstveni djelatnici zaposleni na razini instituta Kolektivnim ugovorom imaju određeno 90% radnog vremena za ostvarivanje navedenih uvjeta. Unatoč ovoj 50%-tnoj razlici u alokaciji radnog vremena za znanstveni rad, predloženi kriteriji nameću iste znanstvene uvjete za napredovanje objema skupinama. Navedeno predstavlja očitu i neotklonjivu nejednakost osoba zaposlenih na znanstveno-nastavnim i osoba zaposlenih na znanstvenim radnim mjestima u pogledu ostvarivanja prava na vlastito napredovanje – u razini 50% razlike. \n\nNadalje, kriteriji uspostavljaju nejednakost između različitih znanstvenih područja, posebno između STEM (prirodne, tehničke, biomedicinske i biotehničke znanosti) i društvenih i humanističkih znanosti (DHZ). Iako se u Tablici 1 priznaju razlike u broju citata (npr. za filozofiju je potrebno 5/10 citata, dok za fiziku 150/300), univerzalni pragovi za financijsku vrijednost projekata (npr. minimalno 5.000 EUR za institucijske projekte i 50.000 EUR za vođenje radnog paketa) ne uzimaju u obzir specifičnosti DHZ područja. U tim se područjima teže ostvaruju projekti s tako visokim financijskim iznosima, a teme usmjerene na nacionalni identitet i kulturu često nisu zastupljene u međunarodnim bazama podataka na način koji bi omogućio ispunjavanje ovih kvantitativnih uvjeta. To predstavlja situaciju gdje se kriteriji primarno prilagođeni kvantitativnom, velikom STEM istraživanju nameću kvalitativnom, kontekstualnom DHZ istraživanju, čime se potkopavaju jedinstveni doprinosi tih područja.\n\nKonačno, horizontalne kriterije koji se predlažu su kompleksi te iste nije moguće ostvariti u kratkom roku. Osobe koje su bliže reizboru ili napredovanju nalaze se u nepovoljnijem položaju u odnosu na one koji su tek nedavno izabrani ili će tek ući u sustav, jer potonji imaju više vremena za prilagodbu novim, često nepredvidivim uvjetima\n\n(b).- Načelo zakonitosti nalaže kako hijerarhijski niži propisi moraju biti u skladu sa hijerarhijski višima. Iz razloga koji su prethodno obrazloženi te će biti obrazloženi i niže, evidentno je kako postoji bitna nesukladnosti između predloženih Kriterija i prvenstveno, Ustava RH, a zatim i u odnosu na Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, Zakona o suzbijanju diskriminacije, Zakon o radu, Zakon o obveznim odnosima…\n\nDodatno, pretežiti sadržaj povrede načela zakonitosti proizlazi prvenstveno iz prekoračenja ovlasti Nacionalnog vijeća. ZVOZD jasno definira ulogu Matičnih odbora i Rektorskog zbora u predlaganju pojedinih elemenata kriterija, dok Nacionalno vijeće ima ulogu \"donošenja\" i koordiniranja (kako je to opisano i pod (a)). Međutim, uvođenjem \"horizontalnih kriterija\" koji su u potpunosti samostalna intervencija Nacionalnog vijeća i nisu proizašli iz prijedloga ovlaštenih tijela, Vijeće je prekoračilo svoj zakonski mandat. To nije samo formalna pogreška, već temeljno narušavanje načela zakonitosti. Ovakvo postupanje, iako može biti rezultatom nedostatka pravne pažnje, uslijed procedure ovog postupka onemogućuje provjeru Kriterija u redovnom zakonodavnom postupku. Upravo uslijed navedene nemogućnosti zakonski je isključena samostalnost na strani Nacionalnog vijeća u pogledu izrade Kriterija. U suprotnom, ukoliko već želi samostalno izrađivati Kriterije, Nacionalno vijeće mora osigurati i redoviti pravni lijek protiv svojih radnji – sve sukladno čl. 4 st. 2 u odnosu na čl. 19 st. 2 Ustava. Ne smije se smetnuti sa uma da izmjena Kriterija na ovaj način – mimo „reprezentativnosti“ kroz za to nadležna tijela – ima sve odlike jednostranih izmjena uvjeta ugovora o radu svakog od zaposlenika u sustavu visokog obrazovanja. Time ova jednostrana radnja Nacionalnog vijeća – osim što je po prirodi podzakonski akt – ujedno predstavlja pojedinačni akt u odnosu na svaki postojeći ugovor o radu.\nA tu je zatim – posebice u vidu onemogućavanja spomenutih ustavnih prava – posebno bitno ponovno ukazati na osobnost odgovornosti takvog postupanja koju propisuje čl. 20 Ustava RH.\n\n(c).- Kriteriji ne uvažavaju postojeće stanje. Time njihovim stupanjem na snagu događa se određena promjena u pravilima napredovanja koja u potpunosti zanemaruje nastojanja zaposlenika ostvarena do tog trenutka. Neki kriteriji koji su bili validni i zaposlenici su ih ostvarili, prestaju biti relevantnima. \nIstodobno, neki kriteriji koji su bili opcionalni (recimo, projektne aktivnosti) ili nisu postojali, sada postaju obveznima te uvjetom za napredovanje. Sve navedeno izravno utječe na zaposlenike koji su svoje karijere planirali prema ranijim uvjetima jer to znači da se njihova dosadašnja postignuća i planovi devalviraju, a od njih se očekuje da ispune objektivno nemoguće zahtjeve (o čemu više kasnije).\nOvo narušava načelo pravne sigurnosti i stečenih prava, jer se rad i trud uložen pod jednim skupom pravila sada obezvređuje novim pravilima. Takva retroaktivnost stvara duboku nesigurnost i demotivaciju među akademskim osobljem, što može dovesti do smanjenja predanosti dugoročnim institucionalnim ciljevima i općenito do pogoršanja moralnog stanja u akademskoj zajednici.\nNavedeno uvođenje nesigurnosti u prava i obveze pojedinaca kroz povratno važenje akta je Ustavom zabranjeno. \n\n(d).- Zakon o suzbijanju diskriminacije, u članku 2. stavku 2., definira neizravnu diskriminaciju kao situaciju u kojoj naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa stavlja ili bi mogla staviti osobe u nepovoljniji položaj bez objektivnog opravdanja. Predloženi Nacionalni kriteriji manifestiraju neizravnu diskriminaciju na više razina:\nDiskriminacija između sveučilišnog i institutskog kadra: Kao što je prethodno navedeno pod (a), zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima posvećuju 45% radnog vremena znanosti, dok zaposlenici na znanstvenim radnim mjestima posvećuju 90%. Nametanje istih znanstvenih kriterija za napredovanje objema skupinama, unatoč ovoj drastičnoj razlici u raspoloživom vremenu, predstavlja duboko nemoralnu i diskriminatornu praksu. To, dodatno, stvara \"bočni ulaz\" u sveučilišni sustav za zaposlenike instituta, dok se jer nepotpuno vrednovanje nastavnog doprinosa stvara situaciju gdje je osobi sa instituta potrebno duplo manje vremena za ostvarivanje minimalnih kriterija za radno mjesto na sveučilištu, dok ostatak vremena može koristiti za ostvarivanje dodatnih kriterija. Osoba koja je cijelo vrijeme zaposlena na sveučilištu taj „luksuz“ nema.\nDiskriminacija između STEM područja i društvenih i humanističkih znanosti (DHZ): Iako Tablica 1  formalno postavlja niže pragove citata za DHZ, univerzalni zahtjevi za visoko budžetne projekte i primarno oslanjanje na WoS/Scopus baze za vrednovanje ne uzimaju u obzir specifičnosti istraživanja i publikacijskih praksi u DHZ-u. Istraživanja u DHZ-u često uključuju manje projekte, lokalno relevantne teme i publikacije u nacionalnim časopisima ili monografijama koje nisu indeksirane u globalnim bazama. Nametanje STEM-centričnih metrika devalvira ove doprinose i ograničava mogućnosti napredovanja za znanstvenike u tim područjima. To može dovesti do osiromašenja intelektualnog krajolika i smanjenja raznolikosti akademskog sustava.\nDiskriminacija prema predavačima i lektorima: Kriteriji za izbor i reizbor lektora, viših lektora i lektora savjetnika postavljaju nerealno visoke zahtjeve, s prevelikim naglaskom na prevođenje i znanstveno-istraživački rad (npr. uređivanje časopisa, pozvana predavanja, vođenje projekata). Primarna uloga lektora je nastava, a ne znanstveno-istraživački rad, a mnogi od njih nemaju doktorat. Ovi kriteriji ih stavljaju u neravnopravan položaj, jer objektivno ne mogu ispuniti većinu uvjeta zbog prirode svog radnog mjesta i nedostatka prilika. To može dovesti do prekarizacije i gubitka kvalitetnog nastavnog kadra.\nTakođer, predloženim Kriterijima ponovno se uvodi kontinuitet u pogledu stjecanja uvjeta – no, isključivo od trenutka stupanja na snagu Kriterija. Uvođenjem navedenog načela kontinuiteta na način da se isključuju prethodno stečeni uvjeti zaposlenika na koje je primjenjivo navedeno načelo – da Kriteriji neosnovano ne uvode diskrecijsku ocjenu o valjanoj primjeni načela – obezvrjeđuju rad zaposlenika koji su u sustavu duži period vremena te ih stavljaju u nepovoljan položaj u odnosu na osobe koje nisu budući jednostrano određuju kako neće na jednaki način vrednovati dosadašnjih rad tih zaposlenika u odnosu na one koji su kraće u sustavu, odnosno koji će u sustav tek ući. \n\n(e).- Iako je mnoštvo instanca ove povrede u predloženim Kriterijima, ovdje će se ukazati na dva uvjeta kao primjer za napredovanje:\n - mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada;\n - vođenje projekta vrijednosti od zbirno minimalno EUR 25.000,00\nNemaju svi fakulteti doktorski studij u svakom polju ili disciplini. U RH je tek nekoliko doktorskih studija po polju ili disciplini. Time, ne postoji mogućnost ili ponuda da svi zaposlenici u sustavu ujedno imaju priliku biti i mentorima doktoranada (pa čak, uslijed internih politika sveučilišta, niti komentorima – iako to i nije valjan kriterij). \nTakođer, ne postoji ponuda kompetitivnih ili stručnih projekata na razini RH ili EU koja bi zadovoljila potrebu u vidu broja zaposlenika u odnosu na koje Kriteriji uspostavljaju ovakav zahtjev za napredovanje.\nPosljedično, a budući temeljem Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti stoji obveza otkaza ugovora o radu u slučaju dvostrukog reizbora čime se time dokida i čimbenik vremena u odnosu na ovo pitanje, već ova dva uvjeta na strani određenog broja zaposlenika u sustavu predstavljaju nemoguće uvjete u pogledu radne obveze, odnosno obveze iz ugovora o radu. Navedeno jednostrano zadiranje u ugovor o radu, i to na način zabranjen odredbama Zakona o obveznim odnosima, protivan je i navedenom Zakonu i načelu zakonitosti iz Ustava.\n \n(f).- Nastavno na prethodni argument, opisani problem sa primjenom načela kontinuiteta nadovezuje se na prethodno opisani problem jednostranog dokidanja postojećih uvjeta kojim ispunjenima su zaposlenici dosada težili, te diskrecijskog određivanja sasvim drugih – nepovezanih – uvjeta kao bitnih za daljnje napredovanje.\nU sustavu koji penalizira neispunjavanje uvjeta, u konačnici i otkazom ugovora o radu, jednostrana izmjena uvjeta na način da uvjeti koji su do te točku u vremenu vrijedili naprasno prestaju vrijediti, dok se uvode novi uvjeti koje nije bilo moguće predvidjeti jer ne opravdavaju postojanje u svrsi i sadržaju znanstveno-nastavnih radnih mjesta uvodi neravnopravnost između ugovornih strana u ugovoru o radu generirajući potpuno nepredvidljivost na strani zaposlenika.\nNaime, država kroz ugovoru stranu poslodavca promovira jednostranu izmjenu odredbi postojećih ugovora o radu kroz izmjenu uvjeta zakonsko uvjetovanih napredovanja, iako i Zakon o radu i Zakon o obveznim odnosima nalažu suglasnost stranaka za takve vrste izmjena u radnom odnosu. \nPosljedica takve intervencije je potpuna nemogućnost zaposlenika da predvidi svoje obveze iz ugovora o radu pa čak i – kako je prethodno pojašnjeno – da je iste u mogućnosti pravovremeno ispunjavati.\n\n\nSlijedom svega navedenog, budući da predloženi Kriteriji u ovom obliku predstavljaju ne samo narušavanje osnovnih postulata radnih odnosa već predstavljaju i više oblika neizravne diskriminacije dijela zaposlenika u sustavu, čime u dobrom dijelu – posebice kada se govori o horizontalnim načelima – postupaju suprotno uvjetima koje pred sve postavlja Ustav RH (uključujući poštivanje načela zakonitosti u okviru procedure donošenja Kriterija), to se ovime predlaže predložene Kriterije trenutno povući te iste uskladiti sukladno prethodno citiranim odredbama zakona i Ustava u okviru formalno valjane procedure donošenja."]
[71,"BERTO ŠALAJ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Matični odbor za područje društvenih znanosti \n- polja politologije, sociologije, demografije, socijalne djelatnosti\n\n\n \n\n\nPredmet:  Komentari na prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\n\n\n\n\nMatični odbor za područje društvenih znanosti – polja politologije, sociologije, demografije, socijalne djelatnosti održao je 09. lipnja sjednicu na kojoj je provedena rasprava o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija. Nakon provedene rasprave zaključeno je da se u ime Matičnog odbora u savjetovanju s javnošću upute sljedeći komentari:\n\n\n\n1. \n- Matični odbor podržava uvođenje angažmana na projektima kao jednog od horizontalnih kriterija, ali smatra neopravdanim da se ispunjavanje tih kriterija vezuje uz određene financijske iznose te stoga predlaže ukidanje odredbi koje propisuju financijske pragove. \n\n2. \nČlanak 3b.\n- Budući da je moguće da se osoba administrativno priključi projektnom timu čak i posljednjeg dana trajanja projekta, potrebno je propisati minimalno razdoblje aktivnog članstva u projektnom timu koje se priznaje za ispunjavanje kriterija. Prijedlog MO je da to razdoblje iznosi najmanje šest mjeseci.\n- Odredba se odnosi na asistente (doktorande), ali nije jasno obuhvaća li i više asistente (bivše poslijedoktorande) kao članove projektnog tima, iako se i njih može zaposliti na projekt. Potrebno je precizirati uključuje li ova kategorija i više asistente.\n\n3.\nČlanak 3c.\n- Predlažemo dodati odredbu: Projekti koji su prekinuti zbog negativne ocjene u periodičnom vrednovanju ne ispunjavaju uvjete za priznavanje kao kompetitivni razvojni projekt u smislu ovih kriterija.\n\n4. \nČlanak 3d.\n- U praksi, pojedine partnerske institucije u projektima programa Horizon sudjeluju bez da vode radni paket. Njihovi istraživači mogu djelovati kao suradnici u provedbi zadataka, iako formalno ne preuzimaju vodstvo nad radnim paketom. Trenutno važeća definicija \"institucijskog voditelja radnog paketa\" ne obuhvaća takve uloge, čime se zanemaruju važni znanstveni doprinosi koji su često ključni za uspješnu provedbu projekta. Stoga predlažemo uvođenje dodatnog kriterija: »institucijski koordinator projekta« je istraživač koji je formalno zadužen za koordinaciju svih aktivnosti provedbe projekta na partnerskoj instituciji u konzorcijskom projektu, u kojem ta institucija nije nositelj projekta niti voditelj radnog paketa; samo jedan istraživač može biti koordinator projekta na instituciji. \n- Potrebno je preciznije definirati što se razumijeva pod „znanstveni ili bilateralni projekt ministarstva nadležnog za znanost i obrazovanje“. \n- Predlažemo dodati odredbu: Projekti koji su prekinuti zbog negativne ocjene u periodičnom vrednovanju ne ispunjavaju uvjete za priznavanje kao kompetitivni znanstveno-istraživački projekt u smislu ovih kriterija.\n\n5. \nČlanak 3k.\n- Postojeća formulacija kriterija za „međunarodni znanstveni ili stručni skup“ je preopćenita i ostavlja previše prostora za različita tumačenja. Prijedlog: Međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim, znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom, pri čemu najmanje 30 % članova odbora mora biti iz inozemstva, i to iz najmanje triju različitih država, ne uključujući državu u kojoj se skup održava.\n- Potrebno je preciznije definirati što se razumijeva pod pojmom “ugledne institucije”. \n\n\n\n6.\nČlanak 3u.\n- Postojeća formulacija otvara mogućnost diskriminacije osoba koje zbog opravdanih razloga (primjerice, porodiljni dopust, bolest itd.) neće biti u mogućnosti u statusu voditelja završiti rad na projektu. \n\n7.\nČlanak 5, stavak 4\n- Formulacija nije dovoljno jasna i precizna. Osim toga, MO upozorava na postojanje potencijalne suprotnosti s važećim Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti. Naime, prema članku 43. stavku 4. tog zakona (NN 119/2022), u postupku izbora na više radno mjesto nastavnik odnosno znanstvenik dostavlja dokaze o postignućima ostvarenim nakon posljednjeg izbora odnosno reizbora, kojima ispunjava propisane kriterije. Ta zakonska odredba je pravno obvezujuća i ima prednost ispred Nacionalnih kriterija. Stoga, Nacionalni kriteriji moraju biti usklađeni sa Zakonom i jasno propisivati da se za izbor u više zvanje vrednuju isključivo postignuća ostvarena nakon posljednjeg izbora. Svako odstupanje od toga - osobito zahtijevanje kumulativnog vrednovanja radova i aktivnosti iz prethodnih razdoblja - pravno je neutemeljeno i podložno osporavanju.\n\n8. \nČlanak 6, stavak 2\n- Predlaže se dodati: ili koordinacija projektnih aktivnosti na partnerskoj instituciji.\n\n9.\nČlanak 6, stavak 3\n- U dijelu stavka 3 koji se odnosi na mentorstvo/ komentorstvo potrebno je pojasniti odnosi li se obaveza objavljivanja zajedničkog rada s doktorandom isključivo na institucijske mentore ili na mentore/komentore općenito. \n\n10. \nČlanak 7, stavak 1\n- Potrebno je preciznije odrediti koliko se horizontalnih kriterija može zamijeniti s kriterijima iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa. Samo jedan ili više njih?\n\n\n\n11.\nČlanak 7, stavak 2a.\n- MO neopravdanim smatra ograničavanje priznatih oblika izlaganja isključivo na pozvana ili plenarna predavanja. Naime, izlaganja putem postera i usmena priopćenja na znanstvenim i stručnim skupovima predstavljaju važne oblike diseminacije rezultata istraživanja, posebno za mlađe znanstvenike koji često nemaju priliku biti pozvani predavači, ali ipak aktivno sudjeluju u znanstvenoj zajednici i doprinose razmjeni znanja. Stoga MO smatra da je potrebno dopuniti kriterije tako da se uz pozvana predavanja vrednuju i izlaganja putem postera i usmenih priopćenja,\n\n12.\nČlanak 7, stavak 2c.\n- MO predlaže da se ovaj kriterij proširi tako da uključuje i recenziranje institucijskih programskih projekata. Recenziranje institucijskih projekata iz programskih sredstava također zahtijeva stručnost i odgovornost jer se, bez obzira na razinu financiranja ili kompetitivnosti, radi se o evaluaciji sadržaja, metodologije i ciljeva istraživanja. Također, zanemarivanje tog rada demotivira članove znanstvene zajednice da se odazivaju pozivima za recenziranje takvih prijava, iako je taj doprinos često ključan za održavanje kvalitete i održivosti lokalnog istraživačkog ekosustava.\n\n13.\nČlanak 7, stavak 2f.\n- MO smatra da je ovako formulirani kriterij nepravedan prema znanstvenim institutima koji teško mogu privući doktorande s obzirom da im ne mogu osigurati izvođenje nastave. \n\n14.\nČlanak 7, stavak 2g.\n- Formulacija \"dvije pozitivno ocijenjene prijave\" je neprecizna i ostavlja prostor za različita tumačenja. MO predlaže da se jasno definira da se pozitivno ocijenjenom smatra prijava koja je ušla u rang za financiranje, odnosno da je bila na listi za financiranje ili na rezervnoj listi, kako bi se osigurala transparentnost i mogućnost nedvojbene verifikacije temeljem službene evaluacijske dokumentacije. U suprotnom bi se moglo dogoditi da se vrednuju i prijave koje objektivno nisu imale realne izglede za financiranje.\n- Predlaže se dodati: ili institucijski koordinator projekta. \n\n\n15.\nČlanak 7, stavak 2h.\n- MO predlaže da se postojeći stavak nadopuni sljedećom odredbom: Pod recenzijama se podrazumijevaju recenzije radova priloženih za objavu u znanstvenim časopisima, recenzije knjiga za ugledne izdavače te javno objavljene recenzije i kritički prikazi knjiga u znanstvenim časopisima. \n16. \nČlanak 7, stavak 2i.\n- Potrebno je pojasniti može li kriteriji dvostruke ispunjenosti jednog od horizontalnih kriterija biti vrednovan samo jednom ili više puta. \n\n17. \nČlanak 7\n- MO predlaže da se kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa nadopune kriterijem sudjelovanja u projektima i programima popularizacije znanosti. \n\n18.\nČlanak 28, stavak 2\n- U slučaju radova objavljenih u zbornicima ili knjigama, recenzije moraju biti dokumentirane i dostupne stručnoj procjeni povjerenstva i matičnog odbora, jer u takvim publikacijama recenzentski postupak često nije jasan niti javno dostupan.\n\n19.\nČlanak 28, stavak 7\n- Potrebno je precizirati vrednuje li se rad iz zbornika koji je formalno indeksiran u bazi WoSCC ili Scopus kao rad prve skupine (a1) ako konkretni rad nije sadržan u samoj bazi. U praksi su česti slučajevi da su zbornici selektivno indeksirani, pa nije dostatno da je zbornik naveden u bazi već je potrebno jasno definirati da se rad vrednuje kao a1 samo ako je verificirano da je konkretni rad zaista indeksiran u WoSCC/Scopus, u suprotnom bi se mogla nepravedno dodijeliti najviša težina radovima koji ne ispunjavaju tražene uvjete.\n\n20. \nČlanak 28, stavak 8\n- MO smatra da je potrebno precizirati odredbe ovog stavka. Primjerice, pristupnika se bira u docenta i ima dva A1 rada iz zbornika radova. Jasno je da mu se za minimum u kategoriji A1 može računati samo jedan, odnosno da mora imati još najmanje dva boda ostvarena u A1 časopisima. No, može li s drugim radom iz zbornika nadoknaditi eventualni manjak u A2 kategoriji? Drugim riječima, briše li se u potpunosti taj ostvareni bod ili samo ne može biti vrednovan u kategoriji A1?\n\n21.\nČlanak 28, stavak 9\n- MO smatra ovu odredbu diskriminirajućom jer uvjetuje vrednovanje knjige kao (a1) isključivo ako je indeksirana u WoSCC, Scopus (ili HeinOnline za pravo). Međutim, većina vrhunskih znanstvenih knjiga izdanih od prestižnih međunarodnih izdavača nije indeksirana u tim bazama (osobito ne kao cjelina). Stoga smatramo da je potrebno uvesti paralelni kriterij za a1 knjige kao za časopise: npr. „Znanstvena knjiga objavljena kod međunarodno priznatog znanstvenog izdavača može se vrednovati kao (a1) rad, ako je izdavač uvršten u popis uglednih izdavača koji potvrđuje matični odbor.”\n- MO smatra da je potrebno dodati obrazloženje oko knjiga po uzoru na uvjete iz polja geografije: (4) Pri kategorizaciji knjige/monografije koja nije indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo mora posebno obrazložiti znanstveni doprinos knjige te znanstveni ugled izdavača. Bez obzira na kategoriju, znanstvena knjiga mora imati recenzije najmanje dva recenzenta upisana u registar znanstvenika ili recenzenata koji su međunarodno priznati ugledni znanstvenici iz područja tematike obuhvaćene knjigom/monografijom. (5) Znanstvena knjiga/monografija koja se vrednuje pri izboru na radno mjesto mora imati opseg od najmanje 12 autorskih araka teksta (arak obuhvaća 28,800 slovnih mjesta). Ako znanstvena knjiga/monografija ne ispunjava navedeni kriterij, vrednuje se kao jedan rad u odgovarajućoj kategoriji.\n\n22.\nČlanak 28, stavak 11\n- MO podržava prijedlog da se svi radovi objavljeni u znanstvenom časopisu zastupljenom u prvom ili drugom kvartilu uzimaju u obzir, no predlaže modificiranje ovog stavka na način da se objavljivanjem u istom znanstvenom časopisu zastupljenom u trećem ili četvrtom kvartilu može ostvariti najviše jedna polovina potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine, dok bi za ostale časopise vrijedila odredba o najviše jednoj trećini potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine. \n\n\n\n\n\n23.\nČlanak 28, stavak 12\n- Nedostaje formulacija: \"određene skupine\"\n- U časopisima postoje različite uredničke funkcije, pa nije jasno odnosi li se to i na npr. izvršnog urednika, mlađeg urednika, gosta urednika itd.\n\n24. \nČlanak 28, stavak 13\n- Ograničenje broja vrednovanih radova primjenjuje se samo na tzv. skandinavski model, dok se slični slučajevi u drugim modelima ne ograničavaju, što je metodološki neujednačeno.\n- Rečenica da se radovi temeljeni na disertaciji „vrednuju kao i ostali radovi” proturječi prethodnom ograničenju i stvara nedosljednost.\n- Uvjet o 30 % novog teksta u knjizi temeljenoj na disertaciji nije provjerljiv jer nema jasnih smjernica tko i na koji način procjenjuje udio novog sadržaja.\n\n25. \nČlanak 28, stavak 15\n- MO predlaže uvođenje dodatnog kriterija: Za izbor na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru/znanstvenog savjetnika u trajnom izboru, pristupnik mora imati najmanje dva boda ostvarena iz skupine (a1) u časopisima koji su, u godini objave rada, razvrstani u prvi (Q1) ili drugi (Q2) kvartil prema JCR ili SJR. Uvođenje obveze najmanje jednog rada objavljenog u časopisu razvrstanom u Q1 ili Q2 za izbor u zvanje redovitog profesora u trajnom izboru ili znanstvenog savjetnika u trajnom izboru opravdano je potrebom da se najviše znanstveno-nastavno zvanje jasno razlikuje po kriteriju znanstvene izvrsnosti.\n\n26.\nČlanak 29, stavak 4\n- MO predlaže dodavanje sljedeće odredbe. „Stručno povjerenstvo dužno je kod pisanja izvješća te pri kategorizaciji i vrednovanju radova postupati sukladno uputama i smjernicama koje objavljuje nadležni matični odbor za znanstveno polje izbora.“ Na taj bi se način jasno naznačilo da se povjerenstva trebaju voditi interpretativnim smjernicama matičnog odbora, čime se osigurava dosljedna primjena kriterija u svim ustanovama i olakšava rad povjerenstvima, osobito u situacijama kada kriteriji nisu dovoljno precizni.\n\n\n\nZagreb, 12. lipnja 2025.\n\n\nProf. dr. sc. Berto Šalaj\n\n\nPredsjednik Matičnog odbora za društvene znanosti – polja politologije, sociologije, demografije, socijalne djelatnosti"]
[72,"ZLATKO BEGONJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Stručno vijeće Odjela za povijest Sveučilišta u Zadru je na svojoj IX. sjednici održanoj 4. 6. 2025. raspravljano o prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija.\nU nastavku ističemo sljedeće primjedbe:\nNacionalni kriteriji predstavljaju veliku promjenu u odnosu na postojeće pravilnike, svojevrsnu izmjenu paradigme koja će uvelike otežati napredak znanstveno-nastavnom osoblju. Nije u pitanju dužina vremenskog roka za prilagodbu već niz novih kumulativnih kriterija koji se do sada nisu vrednovali. \nSmatramo kako je novčano vrednovanje projekata, pogotovo u humanističkim znanostima neosnovano, s obzirom da je novac mjerilo, a ne znanstvena i stručna kvaliteta projekta kao i institucija na kojoj se vrši.\nIstovrsnost uvjeta za napredovanje osoba koje su zaposlene u institutima i na sveučilištu u znanstvenom dijelu, s obzirom na različiti opseg posla, narušava temeljno zdravorazumsko načelo vrednovanja radnih obveza.\nKriteriji napredovanja u humanističkim znanostima zanemaruju vrijednosti nacionalnog identiteta, nacionalnih istraživačkih i sveučilišnih institucija, kao i naroda za kojeg se takva istraživanja provode. Ovo se očituje u kategoriziranju znanstvenih članaka u sklopu međunarodnih baza, što, posljedično, dovodi do oblikovanja istraživanja koja zanemaruju šire potrebe hrvatske nacije.\nIsto tako, sustav napredovanja u humanističkim znanostima ne uvažava prethodne pravilnike jer se u kumulativnom broj radova nadmašuju dosadašnji minimalni uvjeti, pa je prelazak na novi pravilnik posve teško ostvariti u ciklusima od 5 godina.\nJoš jednom naglašavamo složenost rada na sveučilištu sa studentima koje zauzima veliki dio radnog vremena pa smatramo da se takav oblik rada mora posebno vrednovati.\nStručno vijeće Odjela za povijest\nPročelnik Odjela"]
[73,"DANIJEL JELAŠ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","I ovim se prijedlogom ignorira činjenica da institutski znanstvenici i sveučilišni nastavnici u znanstveno-nastavnim zvanjima imaju identične znanstvene uvjete za izbor u viša zvanja (i identične koeficijente po stupnjevima) iako za znanstveni rad sveučilišni nastavnici prema zaduženjima, u načelu, imaju na raspolaganju dvostruko manje vremena. To nema smisla, a nije ni pravedno. Budući da više nije obveza napredovanja u znansveno prije stjecanja znansveno-nastavnog zvanja, mislim da je time uklonjena i zadnja formalna prepreka da se ova nelogičnost ispravi."]
[74,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Sveučilišta u Zadru a nakon usvajanja na sjednici Senata Sveučilišta u Zadru unosimo Prijedloge za izmjene nacrta Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija.\nPremda je opis temeljnih poslova zaposlenika na sveučilištima i na znanstvenim institutima u mjerodavnim propisima bitno različit u pogledu udjela radnog vremena koji je predviđen za znanstvenu djelatnost, kriteriji za znanstvena i za znanstveno-nastavna radna mjesta u znanstvenoj su komponenti identični, a takvi ne bi trebali biti. Koeficijenti složenosti poslova su izjednačeni, a nisu izjednačena ukupna očekivanja za istu razinu zaposlenika na znanstvenim i zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima. Predlažemo stoga da kvantitativni i kvalitativni kriteriji za zaposlenike koji pristupaju izborima na znanstvena radna mjesta na znanstvenim institutima u znanstvenoj komponenti budu veći u odnosu na ono što se očekuje za izbore na znanstveno-nastavna radna mjesta. \nVezano uz gore navedenu osnovnu primjedbu, nisu uvaženi svi prijedlozi kriterija Rektorskog zbora što dovodi do toga da su mnoga područja rada zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima zanemarena. K tomu, neki su kriteriji koje je predložio Rektorski zbor agregirani ili su obujmom povećani što će otežati njihovo ispunjavanje. Predlažemo da se u cijelosti uvaže i u nacionalne kriterije uvrste prijedlozi Rektorskog zbora za kriterije nastavnog, znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\n\nU mnogim znanstvenim poljima u pitanje se dovodi sastavljanje kompetentnih stručnih povjerenstava jer su iz postupaka izbora i reizbora na znanstveno-nastavna radna mjesta Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (zbog ukidanja kategorije zvanja) isključene osobe koje nisu na znanstveno-nastavnom radnom mjestu jer rade na institutima (iako su na odgovarajućim znanstvenim radnim mjestima ili imaju izbor u naslovna znanstveno-nastavna zvanja), izvan su sustava znanosti i visokog obrazovanja (iako imaju izbor u naslovna znanstveno-nastavna zvanja) ili su u mirovini (a još uvijek vitalni i na primjernoj kognitivnoj razini)."]
[75,"MIRELA SAMARDŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smatram da predloženi kriteriji diskriminiraju znanstvenike u području prirodnih znanosti koji imaju značajno teže uvjete za napredovanje od drugih s kojima su usporedivi, npr. za područja biomedicinskih znanosti i biotehničkih znanosti. Nadalje, kao i u ranijim uvjetima, znanstveni kriteriji za napredovanje u zvanjima za djelatnike zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima identični su s onima za djelatnike na znanstvenim radnim mjestima na institutima, što je krajnje nepravedno. Naime, takvim su kriterijima diskriminirani djelatnici zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, koji uz znanstveno-istraživački rad imaju i velika nastavna opterećenja. Stoga predlažem da se znanstveni kriteriji za napredovanje u zvanjima za djelatnike zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u određenoj mjeri smanje u odnosu na one za djelatnike zaposlene na znanstvenim radnim mjestima na institutima.\nTakođer, smatram da su uvjeti prestrogi (svakih par godina se postrožuju) i nameće se pitanje opravdanosti značajnog postroživanja kriterija za napredovanje. Pogotovo s obzirom na činjenicu da se nameću od strane onih koji su napredovali po značajno blažim kriterijima."]
[76,"DOMAGOJ TOMAS","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Mišljenja sam da Prijedlog Nacionalnih kriterija sadrži niz propusta i neprimjerenih rješenja koja pokazuju nerazumijevanje lokalnih akademskih tradicija, specifičnosti i ograničenja, posebice na području humanističkih znanosti, pa ovim putem izdvajam nekolicinu sažetih komentara:\n\n1. Horizontalnim kriterijima za napredovanja kao obveza se nameće suradničko sudjelovanje na kompetitivnim projektima i/ili vođenje takvih projekata, čime se diskriminira ostatak individualnoga znanstvenoga rada znanstvenika izvan projekata, koji često bude opsežniji, kvalitetniji, citiraniji i dugoročno relevantniji. Osim toga, takvi horizontalni kriteriji (posebice vođenje kompetitivnog projekta) nameću zahtjeve koji su u velikoj mjeri neostvarivi za većinu znanstvenika u humanističkim znanostima, kao i za mnoge znanstveno-nastavne djelatnike, posebice za najviša zvanja.\n2. Vrednovanje projekata prema financijskom iznosu neprihvatljivo je s metodološkog i etičkog stajališta jer implicira tržišnu logiku i komercijalizaciju neprimjerenu znanstvenoj djelatnosti, osobito u humanističkim disciplinama.\n3. Kriteriji znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa pretjerano naglašavaju međunarodnu komponentu, ne uzimajući u obzir realne uvjete znanstvenog rada u području humanističkih znanosti. Posebno se problematičnim pokazuje uvjet održavanja pozvanih predavanja isključivo na jezicima EU-a (osim hrvatskog, osim u filologiji), te rad s inozemnim (post)doktorandima isključivo na engleskom jeziku.\n4. Nelogično je zadržati identične znanstvene kriterije za napredovanje u zvanjima za djelatnike zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima s onima za djelatnike na znanstvenim radnim mjestima na institutima, što je nažalost i ranije bio slučaj. Naime, takvim su kriterijima diskriminirani djelatnici zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, koji uz znanstveno-istraživački rad imaju i (često velika) nastavna opterećenja. Stoga predlažem da se znanstveni kriteriji za napredovanje u zvanjima za djelatnike zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u određenoj mjeri smanje u odnosu na one za djelatnike zaposlene na znanstvenim radnim mjestima na institutima.  \n5. Nadam se da će se nakon donošenja Nacionalnih kriterija konačno stati na kraj praksi samostalnoga kreiranja dodatnih uvjeta i kriterija pojedinačnih matičnih odbora, mimo Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, za što ne postoji nikakvo pravno i/ili zakonsko utemeljenje. Stoga je prije donošenja Nacionalnih kriterija nužno partnersko usuglašavanje stavova između Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj te pojedinačnih matičnih odbora, koje je u slučaju aktualnoga prijedloga Nacionalnih kriterija izostalo, što je vidljivo iz niza zajedničkih kritičkih komentara upućenih od strane različitih matičnih odbora i/ili njihovih pojedinačnih članova, kako tijekom tekućega savjetovanja, tako i ranije.\n\nizv. prof. dr. sc. Domagoj Tomas\n\nv. d. pročelnika Odsjeka za povijest Filozofskoga fakulteta u Osijeku"]
[77,"BOJAN MILETIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Možda nisam dobro shvatio, ali mi se redoslijed poglavlja čini nejasan i pomiješan"]
[78,"JOSIP BERDICA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ",{"$cut":{"chars":24704,"head":"Matični odbor za područje humanističkih znanosti \n– polja filozofije i teologije i religijskih znanosti\n\n\n\nZagreb, 10. lipnja 2025.\n\nNacionalno vijeće za visoko obrazovanje,\nznanost i tehnološki razvoj\n\n\nPredmet: Očitovanje o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima\n - dostavlja se\n\n\n\nNa temelju čl. 90., točke 5. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22, dalje: ZVOZD) te Kodeksa savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa i akata (NN 140/09), Matični odbor za područje humanističkih znanosti – polja filozofije i teologije i religijskih znanosti na svojoj izvanrednoj sjednici održanoj 10. lipnja 2025. godine donio je jednoglasnu odluku da Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: Nacionalno vijeće) u sklopu e-savjetovanja s javnošću o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji) uputi svoje Očitovanje radi objektivnog i istinitog informiranja o ulozi ovog Matičnog odbora prilikom njihova donošenja kao i svoje konačno mišljenje o istima. U tom smislu želimo prije svega istaknuti nekoliko važnih činjenica, osobito relevantnih za polja filozofije, teologije i religijskih znanosti:\n\n1. Ovom je Matičnom odboru na njegovoj 1. sjednici održanoj 29. svibnja 2024. godine od strane tadašnjeg Predsjednika predočeno da će se ići u »manje izmjene« postojećega Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (NN 111/22) da bismo već na 2. sjednici održanoj 25. lipnja pod točkom 3. dnevnoga reda imali uvrštenu raspravu o »prijedlogu Nacionalnih znanstvenih uvjeta za humanističke znanosti« koji je izradio MO za povijest, povijest umjetnosti, arheologiju, etnologiju i antropologiju (dalje: MO za povijest); \n2. Treba istaknuti da je predsjednica MO za povijest već 29. svibnja 2024. godine tadašnjem Predsjedniku ovoga Matičnog odbora javila da je njezin odbor već izradio »nacrt novog pravilnika« za koji se nadaju da će biti »prihvatljiv svim humanističkim znanostima«. Dovršetak ovog nacrta MO za povijest obustavlja dok Nacionalno vijeće ne donese »smjernice za njegovu izradu«, premda i dalje ostaje nejasno odakle legitimitet navedenom MO da to radi. O tom smo prijedlogu MO za povijest mi i raspravljali na svojoj 2. sjednici odbora. U elektronskim osvrtima članova ovoga odbora razvidne su već tada četiri glavne kritike nacrtu novih Nacionalnih kriterija:\na. nije jasno što se želi postići s izradom novih Nacionalnih kriterija (točnije nije jasno u čemu je postojeći Pravilnik manjkav što je ujedno i jedno od najčešće postavljanih pitanja na svim zajedničkim sastancima ovoga odbora s drugim odborima i Nacionalnim vijećem a na koje nitko nije pružio adekvatan odgovor),\nb. ne treba ići na restriktivno kvantitativno i kvalitativno otežavanje uvjeta već na afirmativno poticanje izvrsnosti,\nc. potrebne su tek manje promjene unutar postojećeg Pravilnika jer se znanstveni ciklusi i postupci izbora i reizbora obavljaju svakih pet godina te je potrebno omogućiti znanstvenicima planiranje i ostvarenje novih uvjeta (što je također najčešće ponavljani zahtjev ovog odbora na zajedničkim sastancima),\nd. treba inzistirati na tome da novi Nacionalni kriteriji počnu vrijediti najranije 60 mjeseci nakon donošenja kako nitko u sustavu ne bi bio diskriminiran;\n3. Tadašnji Predsjednik ovoga Matičnog odbora 6. lipnja 2024. godine dostavlja »smjernice pri izradi novog pravilnika« koje je izradilo Nacionalno vijeće u kojima izrijekom piše: \n\n»Nakon rasprave predsjednik dr. sc. Buljan i članovi Nacionalnog vijeća usuglasili su se da se Nacionalni kriteriji ne trebaju radikalno razlikovati od uvjeta za napredovanje navedenih u postojećim pravilnicima, budući da dionici sustava svoje karijere jednim dijelom planiraju vodeći se tim pravilnicima, ali da ih treba dodatno unaprijediti i povećati zahtjevnost  i kvalitetu od strane nastavnika odnosno znanstvenika, a ne nužno kvantitetu, osobito za najviša znanstvena, nastavna, znanstveno-nastavna i umjetničko-nastavna radna mjesta«. \n\nImajući u"}}]
[79," SVEUČILIŠTE U ZAGREBU, KATOLIČKI BOGOSLOVNI FAKULTET ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE\nKATOLIČKOGA BOGOSLOVNOG FAKULTETA SVEUČILIŠTA U ZAGREBU\nKOJE SUPOTPISUJU\nKATOLIČKI BOGOSLOVNI FAKULTET SVEUČILIŠTA U SPLITU I\nKATOLIČKI BOGOSLOVNI FAKULTET U ĐAKOVU SVEUČILIŠTA JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU\n\n\nKatolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Zagrebu (dalje: Fakultet) na tematskoj sjednici održanoj 9. lipnja 2025. godine, na koju su bili pozvani svi nastavnici i suradnici Fakulteta, raspravio je prijedlog dokumenta naslovljenog Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji (dalje: Nacionalni kriteriji), a koji je u Savjetovanju s javnošću (e-Savjetovanje) do 13. lipnja 2025. godine. Jednoglasan je stav Fakulteta da se Nacionalni kriteriji trebaju u cijelosti odbaciti.\nFakultet drži da predloženi dokument, iako sadrži pojedine prihvatljive odredbe, u cjelini nije prihvatljiv zbog temeljne vizije razvoja znanosti i sveučilišta koju eksplicitno ili implicitno promiče. Njegov opći smjer odražava redukcionistički pristup koji zanemaruje specifičnosti različitih znanstvenih područja, osobito društveno-humanističkog područja, ulogu sveučilišta kao javnog dobra i važnost uravnoteženog odnosa između znanstvenog, nastavnog i stručnog rada. Takav okvir dugoročno prijeti destabilizaciji sustava, demotivaciji sveučilišnih nastavnika te osiromašenju akademske zajednice, i kao takav ne može biti temelj održivog i kvalitetnog razvoja visokog obrazovanja i znanosti u Republici Hrvatskoj.\nBudući da Fakultet smatra da je dokument u cjelini neprihvatljiv, pri čemu su mnogi njegovi članci osobito problematični i sporni, ovaj osvrt nije usmjeren primarno na pojedine odredbe, već se iznosi nekoliko ključnih promišljanja i prigovora koji se odnose na dokument u cjelini, a osobito na njegov utjecaj na humanističke znanosti, koje su ovim Nacionalnim kriterijima posebno pogođene.\n\nPrigovori\n\n1. Nestabilnost kriterija napredovanja\nUvjeti napredovanja često se mijenjaju, stvarajući nesigurnost i nezadovoljstvo među sveučilišnim nastavnicima. Iako se može smatrati da postoji potreba za izmjenom i unaprjeđivanjem kriterija s ciljem promicanja izvrsnosti, smatramo da je prije poduzimanja takvih zahvata nužno provesti temeljitu analizu postojećeg stanja te jasno i argumentirano definirati što se mijenja i s kojim ciljem (Pravilnik o znanstvenom napredovanju na snazi je tek od 2022. godine).\nNacionalni kriteriji doneseni su bez prethodne detaljne analize postojećih pravila, što izaziva zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti i jasnih obrazloženja za ovako značajne promjene. Nije jasno na temelju kojih su se podataka donosile izmjene koje uvelike mijenjaju dosadašnji način izbora i napredovanja na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu. Ovakav pristup ima široke posljedice, ne samo za pojedince u postupku napredovanja, nego i za funkcioniranje znanstvene i nastavne djelatnosti na fakultetima. \n\n2. Netransparentnost u izradi i donošenju ovog dokumenta\nNacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj pri pripremi teksta prijedloga Nacionalnih kriterija nije prihvatilo većinu prijedloga Matičnog odbora za filozofiju, teologiju i religijske znanosti te je nametnulo rješenja s kojima matični odbor nije bio suglasan, a s nekim ključnim dijelovima niti upoznat. Osobito je problematična netransparentnost s obzirom na uvođenje horizontalnih kriterija. Riječ je o prijedlogu koji ne dolazi od matičnih odbora. To znači da Nacionalni kriteriji nisu doneseni u proceduri koju propisuje Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dalje: ZVOZD) (usp. čl. 39., st. 8. ZVOZD), čime se narušava temeljno načelo zakonitosti i vladavine prava, koje je ključno za legitimnost i pravnu valjanost sveučilišnih dokumenata.\n\n3. Neuvažavanje posebnosti područja humanističkih znanosti\nPredloženim kriterijima ne uvažavaju se posebnosti pojedinih znanstvenih područja i polja. Humanističkim znanostima nameću se mjerila koja su stvorena i prilagođena za neka druga znanstvena područja. Parametri prirodnih i tehničkih znanosti koje su usmjerene na primjenu nameću se i humanističkim znanostima. To se osobito očituje u neprimjerenosti znanstvenih kriterija, osobito u horizontalnim kriterijima projektnog menadžmenta, u citiranosti radova u bazama podataka koje nisu nužno relevantne za znanstvene publikacije humanističkog područja. Znanstvenicima iz drugih znanstvenih područja, osobito znanstvenicima sa znanstvenih instituta, mnogo je lakše ispuniti horizontalne kriterije negoli je to sveučilišnim nastavnicima iz humanističkog područja. Ovakvi kriteriji nužno ugrožavaju daljnji razvoj humanističkih znanosti u Republici Hrvatskoj te njihov položaj u sustavu znanosti i obrazovanja. \n\n4. Zapostavljanje hrvatskog jezika, hrvatske znanosti, hrvatske kulture, hrvatske povijesti\nZnanstveni radovi usmjereni na hrvatski jezik, identitet i kulturu – osobito u području društveno-humanističkih znanosti – sustavno su podcijenjeni u odnosu na radove iz STEM područja, koji, zahvaljujući univerzalnoj tematici i objavljivanju na engleskom jeziku, postižu veću međunarodnu vidljivost i citiranost. Time se dovode u neravnopravan položaj i diskvalificiraju se kvalitetni radovi objavljeni u hrvatskim znanstvenim časopisima bez visokog faktora odjeka (impact factor), u korist radova koji, iako ponekad manje znanstvene vrijednosti, ostvaruju formalnu prednost zbog objave u časopisima s visokim odjekom.\nIstovremeno se sustavno obezvrjeđuju domaće publikacije – znanstveni časopisi, knjige i zbornici – kao i domaći znanstveni skupovi, što dodatno otežava znanstveni napredak u disciplinama koje se bave nacionalnim temama. Takav pristup dugoročno negativno utječe ne samo na razvoj humanističkih znanosti u Republici Hrvatskoj, već i na očuvanje i afirmaciju hrvatskog jezika, kulture i znanstvenog identiteta.\n\n5. Diskriminacija sveučilišnih nastavnika osobito izvanrednih i redovitih profesora.\nU prijelaznim odredbama, člankom 98., propisano je da se u razdoblju od 36 mjeseci od stupanja na snagu Nacionalnih kriterija napredovanje može ostvariti prema posebnom prilogu, koji sadrži uvjete iz trenutno važećeg Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja.\nBudući da Nacionalni kriteriji donose radikalnu promjenu u konceptu napredovanja u odnosu na dosadašnji sustav, značajan broj izvanrednih i redovitih profesora koji su do sada ispunjavali uvjete prema prethodnim pravilima, objektivno se neće moći prilagoditi novim zahtjevima ni ispuniti ih u predviđenom roku. To se osobito odnosi na horizontalne kriterije koji uključuju obavezno sudjelovanje u znanstvenim projektima ili vođenje znanstvenih projekata, mentorstvo ili komentorstvo barem jednog uspješno obranjenog doktorskog rada te ostvarenje propisanog broja citata. Riječ je, naime, o zahtjevima koje je u realnim okolnostima nemoguće ispuniti u roku od tri godine. \n\n6. Zanemarivanje sveučilišne nastave, i samim time zapostavljanje studenata\nNacionalni kriteriji u znatnoj mjeri zanemaruju nastavne aspekte akademskog rada, dajući veliku prednost vrednovanju znanstvenih postignuća – i to gotovo isključivo unutar okvira tzv. projektne znanosti. Nastavnike se time potiče, odnosno uvjetuje, da sve više usmjeravaju svoje djelovanje prema sudjelovanju u kompetitivnim projektima (čija se vrijednost ne procjenjuje prema znanstvenim kriterijima, nego prema visini financijskih sredstava), povećanju broja objavljenih radova i citata, dok se istodobno marginalizira važnost rada sa studentima i kvaliteta nastave. Takav pristup implicitno stavlja nastavni rad u podređeni položaj, što dugoročno može dovesti do demotivacije sveučilišnih nastavnika, slabljenja pedagoške izvrsnosti te negativnog utjecaja na obrazovne ishode studenata. S obzirom na to da su znanstveno-nastavna radna mjesta definirana kroz ravnotežu nastavnih i znanstvenih obveza (u načelu u omjeru 50:50), umanjivanje važnosti nastavnog doprinosa dovodi u pitanje cjelovitost akademske uloge i izravno ugrožava kvalitetu nastavnog procesa. \nNacionalni kriteriji gotovo u potpunosti odbacuju prijedlog Rektorskog zbora (Konačni prijedlog nastavnih i stručnih elemenata Rektorskog zbora Republike Hrvatske od 8. svibnja 2024.) s obzirom na vrednovanje nastavnih elemenata nacionalnih kriterija. Znatno se smanjuje traženi broj kriterija nastavnog doprinosa u odnosu na sadašnje stanje, a osobito u odnosu na novi prijedlog Rektorskog zbora. To znači da Nacionalni kriteriji nisu doneseni u proceduri koju propisuje ZVOZD (usp. čl. 39., st. 8. ZVOZD).\n\n7. Obezvrjeđivanje stručnog rada sveučilišnih nastavnika\nStručni se rad sveučilišnih nastavnika gotovo uopće ne vrednuje. Ipak, svakodnevno funkcioniranje fakulteta i sveučilišta nezamislivo je bez rada brojnih odbora, povjerenstava i radnih skupina, što zahtijeva značajan angažman znanstveno-nastavnog i nastavnog osoblja. Ako se takav stručni doprinos ne prepoznaje i ne vrednuje u procesu napredovanja, opravdano se postavlja pitanje tko će biti motiviran preuzimati odgovorne institucionalne zadaće koje su ključne za kvalitetno upravljanje akademskom zajednicom.\nPrema Nacionalnim kriterijima, institucionalni doprinos prepoznaje se isključivo u obliku obnašanja čelnih funkcija, i to kao trećina jednog horizontalnog kriterija. Takvo suženo shvaćanje stručnog doprinosa ne odražava stvarne potrebe i dinamiku rada visokoškolskih ustanova te obeshrabruje sudjelovanje u aktivnostima koje su presudne za funkcioniranje sustava.\nNacionalni kriteriji gotovo u potpunosti odbacuju prijedlog Rektorskog zbora s obzirom na vrednovanje stručnih elemenata nacionalnih kriterija. To znači da Nacionalni kriteriji nisu doneseni u proceduri koju propisuje ZVOZD (usp. čl. 39., st. 8. ZVOZD).\n\n8. Utjecaj Nacionalnih kriterija na autonomiju i misiju sveučilišta\nIako su određene izmjene u formalnim uvjetima za izbor u znanstveno-nastavna radna mjesta znatne, smatramo da one ne predstavljaju suštinski problem. Glavna zabrinutost odnosi se na smjer u kojem se, pod utjecajem Nacionalnih kriterija, usmjerava razvoj znanstveno-nastavne djelatnosti Sveučilišta. Taj smjer je višestruko problematičan. S jedne strane, promiče reduciran i instrumentalan pogled na znanost, koja se sve više svodi isključivo na projektni rad, čime se zanemaruju drugi oblici znanstvenog doprinosa, osobito temeljna istraživanja i znanstveni rad koji nije nužno tržišno ili strateški atraktivan.\nS druge strane, način na koji se projekti financiraju – ovisno o interesima i prioritetima financijera – dovodi do erozije sveučilišne autonomije. Time znanost i sveučilište gube svoju temeljnu ulogu kao prostora slobodnog, kritičkog i društveno odgovornog mišljenja. Umjesto da sami određuju smjerove razvoja znanstvenog istraživanja u skladu s vlastitim akademskim prioritetima i društvenim potrebama, znanstvenici i ustanove postaju sve ovisniji o vanjskim odlukama – o tome što će i hoće li uopće biti financirano. Posljedično, znanost prestaje biti slobodna i postaje sve više upravljana izvana, što dugoročno ugrožava samu svrhu postojanja sveučilišta.\n\nZaključno\n\nFakultet smatra da prijedlog Nacionalnih kriterija u svom sadašnjem obliku nije prihvatljiv jer promiče smjer razvoja znanosti i sveučilišta koji ne uvažava raznolikost znanstvenih područja, specifičnosti akademskih poziva ni sveučilište kao javno dobro. Temeljni problemi prijedloga ne proizlaze tek iz pojedinih članaka dokumenta, već iz njegove opće koncepcije koja, u nastojanju da potakne izvrsnost, zanemaruje važnost nastavnog, stručnog i institucionalnog rada, te ne poštuje posebnosti određenih znanstvenih područja i polja.\nU ovom osvrtu iznijeli smo ključne primjedbe koje se odnose na nedostatak transparentnosti u pripremi dokumenta, neprimjerenost kriterija različitim znanstvenim područjima, osobito humanistici, kao i na brojne elemente koji dovode do diskriminacije sveučilišnih nastavnika u odnosu na znanstvenike na institutima, do obezvrjeđivanja nastavnog i stručnog rada, domaće znanstvene produkcije te hrvatskog jezika i kulture.\nFakultet smatra da je za bilo kakve daljnje izmjene kriterija potrebno prethodno provesti temeljitu analizu postojećeg sustava, u dijalogu sa svim relevantnim akterima, te razviti kriterije koji će doista poticati izvrsnost, ali u okviru koji poštuje raznolikost znanstvenih i sveučilišnih doprinosa, čime se istinski može doprinijeti razvoju znanosti i visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj.\n\nZa Katolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Zagrebu:\nProf. dr. sc. Mario Cifrak, o. d. dekana\n\nZa Katolički bogoslovni fakultet Sveučilišta u Splitu:\nIzv. prof. dr. sc. Šimun Bilokapić, dekan\n\nZa Katolički bogoslovni fakultet u Đakovu Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku:\nIzv. prof. dr. sc. Ivica Pažin, dekan"]
[80,"FRANJO PEHAR","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Predloženi dokument ne sadrži ključne elemente znanstveno utemeljenog pristupa nužnog za upravljanje kompleksnim sustavima poput znanosti i visokoškolskog obrazovanja. U prijedlogu kriterija nedostaje:\n- Analiza postojećeg stanja: Dokument ne sadrži analizu ili evaluaciju prethodnih kriterija, niti procjenu njihovih stvarnih učinaka na hrvatsku znanost, umjetnost i visoko obrazovanje. Bez takve analize nije moguće utvrditi što se želi promijeniti i zašto, niti u kojem smjeru sustav treba ići.\n- Jasno definirani ciljevi: Predloženi kriteriji nisu povezani s jasno artikuliranim ciljevima. Nedostatak eksplicitnih ciljeva ostavlja prostor za interpretaciju implicitnih namjera predlagatelja. Ciljevi bi primjerice trebali biti usmjereni na poboljšanje kvalitete znanstvenog, nastavnog i umjetničkog rada, poticanje internacionalizacije, primjenu načela otvorene znanosti, povećanje međunarodne vidljivosti hrvatske znanosti, doprinos društvenim i globalnim izazovima i sl.\n- Očekivani učinci (hipoteze, simulacije): Nedostaju jasno formulirane pretpostavke o dugoročnim učincima primjene novih kriterija, što je standardna praksa u oblikovanju javnih politika i upravljanju složenim sustavima. Bez takvih pretpostavki nije moguće procijeniti očekivani učinak promjena niti identificirati potencijalne negativne posljedice.\n- Pokazatelji uspješnosti: U dokumentu nisu predviđeni indikatori ni mehanizmi za praćenje uspješnosti predloženih kriterija. To onemogućava sustavno i transparentno praćenje stvarnih učinaka kriterija, čime se otvara prostor za arbitrarne i neprovjerljive promjene.\n\nTakođer, izostali su primjeri dobre prakse i evaluacijski okviri iz zemalja koje već desetljećima uspješno upravljaju kompleksnim znanstvenim i akademskim sustavima. Primjeri uključuju nizozemski SEP (Strategic Evaluation Protocol), britanski REF (Research Excellence Framework) i austrijski Performance Agreement Framework. Ignorirane su i međunarodne preporuke poput DORA deklaracije, koja zagovara postavljanje jasnih ciljeva, mjerenje stvarnog utjecaja i transparentne kriterije evaluacije.\n\nPRIJEDLOG:\nS obzirom na ozbiljne metodološke propuste i izostanak ključnih elemenata strateškog planiranja, predlažem povlačenje predloženog dokumenta i pokretanje novog procesa izrade kriterija koji će se temeljiti na:\n 1. Sustavnoj analiza prethodnih kriterija i evaluacija njihovih učinaka.\n 2. Jasno definiranim ciljevima koje novi kriteriji trebaju ostvariti (npr. povećanje kvalitete, internacionalizacija, otvorena znanost, društvena odgovornost i vidljivost).\n 3. Postavljanju pretpostavki i simulacija očekivanih učinaka tijekom 5–10 godina, uzimajući u obzir vitalnost i održivost znanstvenog i akademskog sustava.\n 4. Konkretnim indikatorima i mehanizmima za sustavno praćenje i evaluaciju kriterija u stvarnim uvjetima."]
[81,"KRISTIAN TURKALJ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ",{"$cut":{"chars":19306,"head":"Hrvatskoga katoličkoga sveučilišta\nFakultetsko vijeće Pravnoga fakulteta\nIlica 244, 10000 ZAGREB\n\nFakultetsko vijeće Hrvatskoga katoličkoga sveučilišta na svojoj je 9. sjednici održanoj 27. svibnja 2025. održalo raspravu o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija koje je predložilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj te koje je uputilo u savjetovanje s javnošću. Fakultetsko vijeće HKS-a na svojoj je 10. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. usvojilo sljedeće\nOČITOVANJE \nFAKULTETSKOGA VIJEĆA PRAVNOGA FAKULTETA HRVATSKOGA KATOLIČKOGA SVEUČILIŠTA \nO \nPRIJEDLOGU NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA UPUĆENIH U SAVJETOVANJE S JAVNOŠĆU\n\nI. Uvod \nNacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj uputilo je u savjetovanje s javnošću prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija. Polazeći od važnosti predloženih kriterija za napredovanje nastavnika, reizbor i izbor u više zvanje, Fakultetsko vijeće Hrvatskoga katoličkoga sveučilišta održalo je raspravu o predloženim kriterijima na svojoj 9. sjednici održanoj 27. svibnja 2025. Fakultetsko vijeće HKS-a usvojilo je očitovanje o prijedlogu Nacionalnih kriterija na svojoj 10. sjednici održanoj 10. lipnja 2025., a koje se daje u nastavku. \n\nA. Predmet normiranja (čl. 1. te kroz cijeli tekst)\nČlankom 1. st. 1. Nacionalnih kriterija propisuju se nacionalni sveučilišni, znanstvenim i umjetnički kriteriji i dokazi o ispunjavanju kriterija u postupku izbora pristupnika na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu, odnosno znanstvenome institutu. \nOvakav pristup normiranju nacionalnih kriterija ne uvažava bitnu razliku između radnih mjesta na sveučilištu i onih na znanstvenim institutima, te u potpunosti zanemaruje nastavnu komponentu znanstveno-nastavnih radnih mjesta. Takvim se pristupom uvodi nejednakost pred zakonom ovih dviju kategorija radnih mjesta. \nObrazloženje: Predmet normiranja jesu znanstvena, odnosno znanstveno-nastavna radna mjesta pri čemu se pri njihovu normiranju uopće ne vodi računa o bitnim razlikama između ta dva različita zanimanja. Ovakvim jednoobraznim normiranjem dvaju različitih zanimanja zanemaruje se nastavna komponenta znanstveno-nastavnih radnih mjesta, a koja čini 50% radnoga vremena. Istovremeno, od zaposlenih na znanstveno-nastavnim mjestima očekuje se da ostvare 100% uvjeta, kao i zaposleni na znanstvenim radnim mjestima na znanstvenim institutima, koji se znanošću bave u punome radnome vremenu. Mišljenje je Pravnoga fakulteta da je ovaj način normiranja protivan članku 14. Ustava RH s obzirom na to da uvodi nejednak tretman u primjeni kriterija jer jedni za ostvarivanje 100% kriterija koriste 100% radnoga vremena, dok je drugima za isto predviđeno samo 50% radnoga vremena. Također, ovakav način normiranja protivan je i čl. 44. Ustava RH koji propisuje da građani pod jednakim uvjetima imaju pravo sudjelovati o obavljanju javnih poslova. Konačno, sveučilišta bi primarno trebala postojati radi studenata i njihova obrazovanja, a što se ovako predloženim kriterijima neće postići. \nPrijedlog: Slijedom svega navedenoga trebalo bi u potpunosti promijeniti način normiranja predmeta ovih Nacionalnih kriterija koji bi trebali uvesti jasno razlikovanje između znanstveno-nastavnih radnih mjesta od znanstvenih radnih mjesta. Pored toga, Nacionalni kriteriji trebaju odgovarajuću težinu staviti i na nastavne kriterije, a ne samo na znanstvene. Pri čemu znanstveni kriteriji za nastavno-znanstvena radna mjesta ne bi smjeli prelaziti 50% uvjeta koje trebaju ispuniti pristupnici na znanstvena radna mjesta uvažavajući razliku tih radnih mjesta u radnome vremenu posvećenomu ispunjavanju znanstvenih kriterija.\n\nB. Horizontalni kriteriji (čl. 6.)\nČlanak 6. Nacionalnih kriterija propisuje uvjete za radna mjesta 2, 3 i 4 razine, a kojima se traži članstvo u projektnome timu barem jednoga, dva, odnosno tri projekta,  vođenje ili institucijsko vođenje radnoga paketa barem jednoga projekta, ostvaren minimala"}}]
[82,"DENIS NJARI","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Polazeći od značaja koji humanističke znanosti imaju ne samo u znanstvenom, već i u kulturnom i društvenom smislu – posebice u očuvanju i izgradnji nacionalnog identiteta – izražavam zabrinutost i neslaganje s brojnim elementima prijedloga Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (u daljnjem tekstu: Nacionalni kriteriji), objavljenih u e-savjetovanju 14. svibnja 2025. godine.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija sadrži niz sustavnih propusta i neprimjerenih rješenja koja pokazuju izostanak razumijevanja specifičnosti humanističkih znanosti. Izdvajam neke od najproblematičnijih točaka:\n1. Ukinut je dosadašnji sustav bodovanja znanstvenih radova i uveden samo brojčani minimum radova po razinama radnih mjesta. Takva promjena ignorira složenost vrednovanja znanstvenih doprinosa u humanističkim znanostima te zahtijeva vrijeme prilagodbe i precizniju normativnu podlogu.\n2. Horizontalni kriteriji (posebice vođenje kompetitivnog projekta) nameću zahtjeve koji su u velikoj mjeri neostvarivi za većinu znanstvenika u humanističkim znanostima, kao i za mnoge znanstveno-nastavne djelatnike, posebice za najviša zvanja.\n3. Kriteriji znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa pretjerano naglašavaju međunarodnu komponentu, ne uzimajući u obzir realne uvjete znanstvenog rada u području humanističkih znanosti. Posebno se problematičnim pokazuje uvjet održavanja pozvanih predavanja isključivo na jezicima EU-a (osim hrvatskog, osim u filologiji), te rad s inozemnim (post)doktorandima isključivo na engleskom jeziku.\n4. Vrednovanje projekata prema financijskom iznosu neprihvatljivo je s metodološkog i etičkog stajališta jer implicira tržišnu logiku neprimjerenu znanstvenom radu, osobito u humanističkim disciplinama.\n5. Pretjerana oslonjenost na WoS i Scopus baze kao primarni kriterij znanstvene relevantnosti nije primjenjiva na znanosti u kojima se većina znanstvene produkcije objavljuje na hrvatskom jeziku i u domaćim časopisima. Posebno je neprihvatljivo što radovi iz zbornika i knjiga koji nisu u tim bazama ne mogu biti vrednovani kao a1a radovi.\n6. Brojne pojedinačne odredbe – poput nedefiniranja „pozvanog predavanja“, izjednačavanja glavnih urednika i članova uredništva, nerealnih financijskih pragova za institucionalne projekte, itd. – dodatno doprinose nejasnoćama, neujednačenosti i potencijalnoj nepravdi pri vrednovanju rada u humanističkim znanostima.\nUz sve to, posebno zabrinjava proceduralni propust u načinu donošenja ovih kriterija. Naime, unatoč jasnoj zakonskoj odredbi da Nacionalne kriterije donosi Nacionalno vijeće na prijedlog matičnih odbora, u slučaju humanističkih znanosti usuglašeni prijedlog triju matičnih odbora (15. srpnja 2024.) nije prihvaćen. Umjesto toga, Nacionalno vijeće izradilo je verziju kriterija koja nije dobila potporu spomenutih odbora, niti je uvažila njihove argumentirane prijedloge. Time je narušena temeljna logika partnerskog donošenja ovako važnih dokumenata i umanjena uloga stručnih tijela.\nS obzirom na niz sustavnih i sadržajnih nedostataka u prijedlogu Nacionalnih kriterija, neprilagođenost kriterija specifičnostima humanističkih znanosti i proceduralne propuste u procesu izrade i nepoštivanje uloge matičnih odbora smatram da Nacionalni kriteriji ne mogu biti usvojeni u sadašnjem obliku. Potrebno ih je vratiti na temeljitu doradu te ih, nakon što ih svi matični odbori podrže, ponovno uputiti u javno savjetovanje. Samo tako moguće je osigurati kriterije koji će biti pravedni, primjenjivi i prilagođeni stvarnim okolnostima znanstvenog rada u svim područjima, uključujući i humanističke znanosti."]
[83,"DRAGAN DAMJANOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Očitovanje Matičnog odbora za područje humanističkih znanosti - polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (u e-savjetovanju)\n\n\nNa 14. sjednici održanoj 22. svibnja 2025. godine Matični odbor za područje humanističkih znanosti – polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije (dalje: Matični odbor) raspravljao je o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji), inačici koja je 14. svibnja 2025. poslana u e-savjetovanje.\nMatični odbor izražava nezadovoljstvo činjenicom da Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj nije prepoznalo matične odbore iz područja humanističkih znanosti ravnopravnim partnerima u postupku izrade prijedloga Nacionalnih kriterija te je odbacilo pojedine argumentirane prijedloge, usuglašene od svih triju matičnih odbora iz područja humanističkih znanosti. Naime, Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (dalje ZVOZD, Narodne novine 119/22.) u članku 86., stavku 8 propisano je da Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije donosi Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: NVVOZTR) na prijedlog matičnih odbora. Tri matična odbora u području humanističkih znanosti (Matični odbor za polja filologije i kroatologije, Matični odbor za polja filozofije, teologije i religijskih znanosti te Matični odbor za polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije) 15. srpnja 2024. godine dostavila su NVVOZTR usuglašeni prijedlog Nacionalnih kriterija za humanističke znanosti, koji je predstavljao modifikaciju Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (Narodne novine 111/22.). Međutim, taj prijedlog NVVOZTR nije uzeo u razmatranje, a od tri spomenuta matična odbora zatraženo je oblikovanje potpuno novih kriterija za područje humanističkih znanosti, sličnih kriterijima za druga znanstvena područja. S tim se kriterijima predstavnici triju matičnih odbora nisu u cijelosti suglasili, što su više puta usmeno priopćili NVVOZTR, a Matični odbor za polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije i u pisanoj formi u obliku dopisa usvojenog na 13. sjednici Matičnog odbora 24. travnja 2025. i upućenog NVVOZTR te predsjednicima drugih dvaju matičnih odbora. Budući da neki važni prijedlozi izneseni u spomenutom dopisu nisu uključeni u prijedlog Nacionalnih kriterija koji je upućen u e-savjetovanje, članovi Matičnog odbora osjećaju se obveznima javno reagirati. \nOvim Očitovanjem željeli bismo svratiti pozornost na dijelove navedenog dokumenta za koje držimo da u predloženome obliku ne mogu rezultirati učinkovitim vrednovanjem znanstvenog rada, poticanjem znanstvene izvrsnosti te osiguravanjem i unaprjeđenjem kvalitete znanstvenog rada svih dionika u sustavu visokog obrazovanja i znanstvene djelatnosti iz područja humanističkih znanosti. Držimo da dio predloženih općevrijedećih, tzv. horizontalnih kriterija nije na nedvosmisleno jednak način dostupan za ostvarenje svima u akademskoj zajednici, odnosno da njihovo ispunjenje samo manjim dijelom ovisi o kvaliteti rada pojedinca, a ponajprije o vanjskim čimbenicima. To će dugoročno negativno utjecati na privlačnost znanstvenoga i nastavnog posla budućim generacijama i neće dovesti do povećanja kvalitete znanstvenoga i nastavnog rada, nego upravo suprotno, do njenog pada zbog izostanka konkurentnosti. Najposlije, rad Matičnog odbora na izradi novih nacionalnih kriterija obuhvaćao je razmatranje i oblikovanje znanstvenih kriterija. Konačni prijedlog Nacionalnih kriterija upućen u e-savjetovanje u dijelu općevrijedećih nacionalnih znanstvenih kriterija pri izboru na radno mjesto razine 3 i 4 (horizontalni uvjeti), međutim, obuhvaća nastavne (mentorstvo obranjenog doktorskog rada) i stručne (vođenje projekta) kriterije, koji nisu plod promišljanja i uvažavanja zaključka matičnih odbora.\n\n***\n\nOsnovne podatke o Nacionalnim kriterijima nalazimo u »Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje« koji je Nacionalnim kriterijima priključen.  Predlagatelj, Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, u Sažetku Obrasca se definira kao »savjetodavno i stručno tijelo koje se brine za razvoj i unaprjeđenje kvalitete sustava visokog obrazovanja, znanstvene i umjetničke djelatnosti te tehnološkog razvoja u Republici Hrvatskoj«, a u rubrici »Opis teme, prijedloga ili problema o kojemu se provodi savjetovanje« navodi se sljedeće: »Prijedlog kriterija usmjeren [je] ujednačavanju i jasnoći kriterija za izbor odnosno reizbor na radna mjesta formiranjem jednog akta kojim bi isti kriteriji bili propisani, a s obzirom na to da je isto do sada bilo propisano u više zasebnih podzakonskih akata (...)«.\nDržimo da je od naznačenih ciljeva ostvaren samo treći cilj (»formiranje jednog akta«). Kada je, pak, riječ o »ujednačavanju« kriterija, smatramo da su rješenja u Nacionalnim kriterijima problematična i nekoherentna, a cilj »jasnoća kriterija« ostao je neostvaren, tj. ostvaren je samo na deklarativnoj razini.\nNadalje (također u rubrici »Opis teme, prijedloga ili problema o kojemu se provodi savjetovanje«), stoji: »Značajnije promjene u kriterijima za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima su vezane uz znanstveno područje humanističkih znanosti.«\nU svezi s tim, želimo ukazati na činjenice koje vrijede za cijele Nacionalne kriterije (I.), a potom se osvrnuti i na promjene koje se predlažu za Humanističke znanosti (II.).\n\nI.\nPremda bi to bilo logično očekivati od NVVOZTR kao kvalificiranog tijela u kojem dvotrećinsku većinu (11 od 15 članova), čine sveučilišni profesori i znanstveni savjetnici, promjene koje se predlažu Nacionalnim kriterijima nisu, koliko nam je poznato, zasnovane na racionalnoj analizi postojećeg sustava izbora na radna mjesta, egzaktnim pokazateljima o toj materiji, niti – što smatramo naročito važnim – procjeni učinaka propisa. \nBudući da ti elementi ne postoje, odnosno, nisu javno dostupni, preostaje da se »problemi« (razlozi donošenja) i »posebni ciljevi propisa« pokušaju razabrati u strukturi i sadržaju samih Nacionalnih kriterija. Predlagatelj je evidentno kao glavni problem sustava visokog obrazovanja i znanosti identificirao prevelik broj osoba na višim i najvišim radnim mjestima (u Nacionalnim kriterijima: »radnim mjestima 2, 3 i 4 razine«) te, zaključivši da su uzrok tomu postojeći kriteriji za izbore na radna mjesta, odlučio iste kriterije postrožiti. Stječe se dojam da je predloženo postrožavanje pravedno (i »ujednačeno«) jer se ono provodi uvođenjem općevrijedećih, tzv. horizontalnih kriterija. Tim horizontalnim kriterijima uvode se, međutim, mjerila, tj. pokazatelji koji do sada na nacionalnoj razini (tj. u zakonskim i podzakonskim aktima) nisu postojali ni za jedno područje znanosti.\nNije nam namjera ovdje ulaziti u pravednost i pravnu prihvatljivost/ispravnost pojedinih rješenja u Nacionalnim kriterijima, primjerice propisane kumulativne brojeve radova u novoformiranim kategorijama, pri čemu je nejasno na koji će se način tretirati i hoće li se ponovno vrednovati radovi objavljeni prije stupanja na snagu Nacionalnih kriterija. O tome na koji će se način uvažavati ili neće uvažavati statusi koji su legitimno stečeni po dosad važećim propisima, Nacionalni kriteriji ne daju jednoznačne odgovore, primjerice uvodeći razliku između kriterija za izbore na viša radna mjesta ili reizbore, na jednoj strani, i kriterija za izbore na slobodna radna mjesta istih razina na drugoj strani.\nOsim svoje neposredne svrhe (da posluži u izborima na radna mjesta) Nacionalni kriteriji po svojoj prirodi, imaju donekle i programatski karakter; posrijedi je skup smjernica koji se zasniva na stanovitim vrijednosnim prosudbama i kao takav ima za cilj ne samo postati instrumentom »razvoja i unapređenja kvalitete« sustava visokog obrazovanja i znanstvene djelatnosti, nego i biti, da tako kažemo, putokazom, kako pojedincima, tako i ustanovama i tijelima u sustavu. Treba se, stoga, zapitati koje su i čije politike koje se Nacionalnim kriterijima nastoje inaugurirati, odnosno koje su i koliko su smislene i jesu li nedvosmislene poruke koje se njime šalju akademskoj zajednici.\n\nII.\nLakonska tvrdnja citirana u uvodu ovoga teksta – »Značajnije promjene vezane uz područje Humanističkih znanosti.« – nije ni na koji način nigdje obrazložena. Od 10 članova petnaesteročlanog NVVOZTR koji se biraju »iz redova« znanstvenih savjetnika i sveučilišnih profesora (izuzmemo li člana iz umjetničkog područja), u sadašnjem sazivu (od 2023. godine) nema niti jednog člana iz znanstvenog područja Humanističkih znanosti. Premda sama po sebi nije protivna propisima, ta se činjenica u svjetlu rješenja koja se predlažu Nacionalnim kriterijima doima više nego znakovitom.\nKao rješenje za »neujednačenost i nejasnoću kriterija« u odjeljku Nacionalnih kriterija o Znanstvenom području Humanističke znanosti predviđena su, naime »ujednačavanja« koja pokazuju (a) nerazumijevanje suštine i uloge humanističkih znanosti u lokalnoj, regionalnoj, društvenoj te naposljetku državnoj zajednici te (b) nerazumijevanje načina rada i modaliteta proizvodnje znanja u humanističkim znanostima.\nPostroženi kriteriji (poglavito oni horizontalni) trebali bi, očekuje predlagatelj, izazvati »podražaj«  i u području humanistike te znanstvenike navesti na veću aktivnost u prijavljivanju znanstvenoistraživačkih projekata, budući da se sposobnost dobivanja projektnih sredstava, vještina upravljanja projektom, ali i novčani iznosi »osvojenih« projektnih sredstava postavljaju kao neupitni indikatori znanstvene kompetencije.\nOsim horizontalnih kriterija koji vrijede za sva područja znanosti, za izbor na radna mjesta razine 3 i 4 Nacionalnim se kriterijima predlaže uvođenje (nužnih) uvjeta koji do sada na nacionalnoj razini (tj. u zakonskim i podzakonskim aktima) za humanističke znanosti nisu postojali. Prije svega se to odnosi na bibliometrijske pokazatelje, u prvom redu mjesto objavljivanja radova, pri čemu se kao indikator kvalitete rada uzima (ne)uvrštenost publikacije u kojoj je rad objavljen u baze podataka. Prvorazredni su radovi isključivo oni u publikacijama uključenim u WoS i Scopus – kao što je poznato, privatnim (»for profit«) kompanijama u vlasništvu fondova/trgovačkih društava čijim se dionicama trguje na burzama. To vrijedi i za citiranost; kumulativno ostvareni brojevi citata postavljeni su kao indikator relevantnosti znanstvenika. \nNemoguće je zanijekati da između tih pokazatelja (o upravljanju projektima, o novčanim iznosima projektnih sredstava, o mjestima objavljivanja radova, o citiranosti) i znanstvene kompetencije pojedinaca može postojati stanovita korelacija, ali ona nije nužno izravna kao što je u drugim znanstvenim područjima\nNajkraće rečeno, Nacionalni kriteriji predlažu  da se u hrvatsku humanistiku uvede praksa koja je kao fenomen sui generis prepoznata u inozemstvu; riječ je o »projektifikaciji humanističkih znanosti«. \nZaključno, podsjećamo na članak 2., stavak 4, 8. alineja ZVOZD-a: »Znanstvena i umjetnička djelatnost temelji se [među inim]: na poticanju i prihvaćanju specifičnosti nacionalnih sadržaja«, što Nacionalnim kriterijima nije priznato humanističkim znanostima.\n\n***\n\n\nOčitovanje upućujemo u e-savjetovanje te zainteresiranoj stručnoj javnosti. Konkretni komentari i prijedlozi vidljivi u e-savjetovanju, ovdje su objedinjeni u Prilogu 1.\n\ndr. sc. Vlasta Švoger, predsjednica Matičnog odbora\n         \n\n\nprof. dr. sc. Dragan Damjanović\npotpredsjednik Matičnog odbora\n\n\n\nprof. dr. sc. Ivan Majnarić,\npotpredsjednik Matičnog odbora \n\n\n\nprof. dr. sc. Marijana Belaj, članica\n\n\n\nprof. dr.sc. Dalibor Davidović, član\n\n\n\ndr. sc. Ljiljana Dobrovšak, članica\n\n\n\nprof. dr. sc. Mladenko Domazet, član\n\n\n\ndr. sc. Tatjana Tkalčec, članica\n\n\n\ndr. sc. Danko Zelić, član"]
[84,"DRAGAN DAMJANOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Očitovanje Matičnog odbora za polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\n\nPrilog 1. – Konkretne primjedbe i prijedlozi\n\n\nTijekom rasprave o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji), upućenom u e-savjetovanje 14. svibnja 2025., provedenoj na 14. sjednici Matičnog odbora za polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije (dalje: Matični odbor) održanoj 22. svibnja 2025., utvrđene su sljedeće konkretne primjedbe na prijedlog Nacionalnih kriterija:\n\n• Matični odbor smatra da privilegiranje profitnih citatnih baza WoS i Scopus na način da se radovi objavljeni u časopisima referiranim u navedenim bazama više vrednuju nije primjereno za humanističke znanosti, jer prisutnost časopisa iz humanističkog područja u tim bazama nije pokazatelj kvalitete znanstvenoga rada iz više razloga. Te su baze tek u posljednje vrijeme postale otvorenije za časopise iz područja humanističkih znanosti, ali i dalje uvelike zanemaruju časopise i zbornike publicirane na jezicima koji nisu engleski čak i u slučajevima kad je riječ o nacionalno važnim časopisima i zbornicima. Osim toga, opirući se metrici koju nameću komercijalne baze te podržavajući važnost i specifičnost humanističkih znanosti, niz je renomiranih sveučilišta potpuno raskinulo ugovore s tim bazama ili bar znatno smanjilo njihov utjecaj na vrednovanje kvalitete rada znanstvenika, primjerice Sveučilište Sorbonne i Kalifornijsko sveučilište u Berkleyu.\n• Dva horizontalna kriterija, kriterij vođenja projekta i kriterij mentoriranja doktorata u humanističkim znanostima koje su usmjerene na nacionalno specifične teme i istraživanja, nisu samo diskriminatorni nego i eliminacijski. Naime, u humanističkim znanostima odobrava se mali broj kompetitivnih projekata, a u nekim znanstvenim poljima, uz iznimno mali broj odobrenih projekta, problem predstavlja i ograničenost broja znanstvenika koji u mogu participirati u njihovoj provedbi. Vođenje projekta nije izravni pokazatelj kvalitete znanstvenoga rada voditelja, nego je uvelike rezultat njegova većeg angažmana oko prijavljivanja projekata, inovativnosti predloženog znanstvenog istraživanja i voditeljevih organizacijskih vještina. Kriterij mentoriranja doktoranda teško je ostvariv ne samo za velik dio znanstvenika, nego i za znatan broj sveučilišnih nastavnika u humanističkim znanostima zbog specifičnosti tema odnosno razdoblja koja istražuju, ali i zbog činjenice da u pojedinim znanstvenim poljima postoji mali broj doktorskih studenata, dok, primjerice, u znanstvenom polju znanost o umjetnosti uopće ne postoji doktorski studij.  \n• Držimo da financijska vrijednost odobrenog znanstvenog ili stručnog projekta nije prihvatljiv kriterij za vrednovanje projekata u humanističkim znanostima. Na neprimjerenost dosad navedenih kriterija za humanističke znanosti više smo puta upozorili Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (dalje: NVVOZTR) tijekom procesa izrade Nacionalnih kriterija.\n• Jasno bi trebalo navesti u koju se kategoriju projekata ubrajaju NextGenerationEU institucijski projekti. \n• U “čelne dužnosti” potrebno je uključiti predsjednika Znanstvenog vijeća u znanstvenim institutima, voditelja doktorskog studija, članove NVVOZTR, matičnih odbora i područnih vijeća.\n• Član uredništva ne može biti izjednačen s glavnim ili izvršnim urednikom, odnosno pomoćnikom glavnog urednika i tajnikom znanstvenog časopisa, jer je obim njihova angažmana u izdavanju časopisa i njihove odgovornosti nemjerljiv s ulogom člana uredništva. Zbog toga predlažemo da se ispunjavanje kriterija uređivanja časopisa članovima uredništva znanstvenih časopisa računa samo ako su članovi uredništva nekog znanstvenog časopisa neprekidno bili najmanje tri (3) godine. Također, držimo da bi se ispunjavanje kriterija uređivanja časopisa gostujućim urednicima moglo priznati, ako su uredili dva broja znanstvenog časopisa, pri čemu ne mora biti riječ o istom časopisu.\n• Smatramo da Tablice 17. i 18. nisu dovoljno jasno formulirane i predlažemo njihovu izmjenu, ne mijenjajući potreban broj znanstvenih radova za pojedino radno mjesto. Svoj prijedlog izmjene Tablica 17. i 18. dostavili smo NVVOZTR prije upućivanja Nacionalnih kriterija u e-savjetovanje, ali on nije uvažen. U članku 30., stavak (10) predlažemo brisanje teksta u dijelu: „Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b.“ Umjesto toga u istom stavku navedenog članka predlažemo sljedeću dopunu: „Broj radova ostvaren objavljivanjem radova skupine a1b može se zamijeniti objavljivanjem radova u skupini a1a.“ \n• Nejasna je primjena kriterija „Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b“ s obzirom na to da su jednake vrsnoće (a1) te da se nigdje ne propisuje potreban broj a1a ili a1b radova već samo ukupno a1a+a1b radova. Držimo da je propisani kriterij u potpunosti neprimjenjiv u predloženom sustavu vrednovanja. Nije definirano koliko jedan a1a ili a1b rad može zamijeniti radova a2 kategorije, pa da se barem tu iščita razlika između a1a i a1b radova. \n• S obzirom na to da se predloženo vrednovanje zasniva isključivo na broju publiciranih radova, a ne i na ostvarivanju određenog broja bodova, nije jasno kako će se u vrednovanju primijeniti propisani kriteriji o udjelu doprinosa pojedinog autora u objavljenim znanstvenim publikacijama s više od jednog autora (do 2 autora 100%, tri autora 75%, četiri autora 50%, pet i više autora dijeli se s brojem autora).\n• Zbog svega navedenoga u prethodne tri točke Matični odmor smatra potrebnim uvesti sustav bodovanja. U tu svrhu predlaže sljedeću tablicu, prethodno usuglašenu između tri matična odbora iz humanističkih znanosti:\nKategorizacija znanstvenih radova Broj bodova\nKnjiga (autorska znanstvena monografija)  a3a 10\nKnjiga gradiva, stručni prijevod; sveučilišni udžbenik;  sinteza; rječnik, gramatika ili pravopis a3b 6\nČlanak a1a ili poglavlje u knjizi a1a 3\nČlanak a1b ili poglavlje u knjizi a1b 2\nČlanak a2 ili poglavlje u knjizi a2   \n1\n\n• Ako ne bude uvažen prijedlog Matičnog odbora o uvođenju bodovanja, predlažemo da se udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim znanstvenim publikacijama s više autora računa na sljedeći način: do 3 autora 100%, 4 ili više autora 50%, ali se u tom slučaju proporcionalno treba povećati broj potrebnih radova (primjerice, 4 rada s udjelom autorstva od 50% vrijede kao 2 rada s udjelom 100%). To se odnosi na sve vrste radova, uključujući znanstvene knjige koje su uvjet za izbor na radna mjesta razine 2, 3 i 4 te na uredničke knjige koje se navode u sklopu Kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa kao jedan od kriterija kojima se može zamijeniti neispunjavanje jednog od horizontalnih kriterija.\n\n• Predlažemo izmijenjene Tablice 17. i 18.:\n\n\nTablica 17. (s potrebnim brojem radova)\n\nZnanstveni suradnik/docent: a1a = 1; a1b = 2; a2 = 2; a3a/a3b = 0; Ukupno = 5; Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 1\n\nViši znanstveni suradnik/izvanredni profesor: a1a = 4 (2); a1b = 3 (1); a2 = 3 (0); a3a/a3b = 1 (0); Ukupno = 11 (4); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 3\n\nZnanstveni savjetnik/redoviti profesor: a1a = 7 (2); a1b = 6 (1); a2 = 4 (0); a3a/a3b = 2 (1); Ukupno = 19 (4); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 5\n\nZnanstveni savjetnik u trajnom izboru/redoviti profesor u trajnom izboru: a1a = 10 (2); a1b = 9 (1); a2 = 5 (0); a3a/a3b = 3 (1); Ukupno = 27 (4); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 7\n\n\n \n\nTablica 18. Reizbor na radna mjesta razine 1, 2 i 3 (s potrebnim brojem radova)\n\nU zagradama je naveden minimalni broj radova za reizbor.\n \n\nZnanstveni suradnik/docent: a1a = 2 (1); a1b = 3 (1); a2 = 2 (0); a3a/a3b = 0; Ukupno = 7 (2); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 2\n\nViši znanstveni suradnik/izvanredni profesor: a1a = 5 (1); a1b = 4 (1); a2 = 3 (0); a3a/a3b = 1 (0); Ukupno = 13 (2); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 4\n\nZnanstveni savjetnik/redoviti profesor: a1a = 8 (1); a1b = 7 (1); a2 = 4 (0); a3a/a3b = 2 (0); Ukupno = 21 (2); Potreban broj radova samostalnih publikacija (kumulativno) = 6\n\n\n• Članak 98., stavak (1) – zbog vrlo velikih promjena koje se uvode u kriterijima za izbore na viša i slobodna radna mjesta razine 1, 2, 3 i 4 tražimo da prijelazno razdoblje za humanističke znanosti bude 60 mjeseci.\n• Članak 98., stavak (2) – Matični odbor drži neprihvatljivim degradiranje časopisa prethodno kategoriziranih kao (a1) koji su u trenutku stupanja na snagu Nacionalnih kriterija bili zastupljeni u bazama WoS i Scopus i traži da se kao a1a vrednuje rad u časopisu (a1) koji je u trenutku stupanja na snagu Nacionalnih kriterija bio referiran u bazama WoS ili Scopus, dok bi se rad u časopisima koji nisu bili u navedenim bazama  trebao vrednovati kao a1b rad.\n\n\n          \n\ndr. sc. Vlasta Švoger, predsjednica Matičnog odbora\n         \n\n\nprof. dr. sc. Dragan Damjanović\npotpredsjednik Matičnog odbora\n\n\n\nprof. dr. sc. Ivan Majnarić,\npotpredsjednik Matičnog odbora \n\n\n\nprof. dr. sc. Marijana Belaj, članica\n\n\n\nprof. dr.sc. Dalibor Davidović, član\n\n\n\ndr. sc. Ljiljana Dobrovšak, članica\n\n\n\nprof. dr. sc. Mladenko Domazet, član\n\n\n\ndr. sc. Tatjana Tkalčec, članica\n\n\n\ndr. sc. Danko Zelić, član"]
[85,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","1. U dokumentu se ne spominje otvoreni pristup i otvorena znanost (npr. otvoreni podaci, otvorene recenzije, promocija znanosti, aktivnosti građanske znanosti) kao neki od kriterija. Spominju se samo otvoreni obrazovni sadržaji (zamijeniti termin otvoreni nastavni resursi ovim koji se uobičajeno koristi u literaturi) kao i neke od aktivnosti otvorene znanosti u posebnim kriterijima za nastavna radna mjesta. Trenutno predloženi kriteriji nisu u skladu s trendovima europskih zemalja, isto tako u skladu s politikama i preporukama EU u pogledu vrednovanja (primjerice Coalition for Advancing Research Assessment (CoARA) sporazum kojeg, između ostalog, supotpisuju predstavnici European University Association (EUA), Science Europe i Europska komisija kao i 350+ organizacija iz 40+ zemalja, ili Akcijski plan Europske komisije za provedbu deset obveza iz Sporazuma o reformi vrednovanja istraživanja (ARRA)). \nNe vodi se računa o odgovornoj uporabi metrike, što također nije u skladu s preporukama EU (primjerice, izvještaj Next-generation metrics: Responsible metrics and evaluation for open science). I dalje se kao glavno mjerilo koriste kvartili i odabir najpovoljnije kategorije/kvartila, bez obzira što se metrički pokazatelji pa time i kvartili različito na različit način, u različitom vremenskom razdoblju i s različitim ulaznim podacima (npr. Journal Impact Factor (JIF), Journal Citation Indicator (JCI) i Scimago Journal & Country Rank (SJR)).\n\nPRIJEDLOG: Voditi računa o smjernicama, preporukama i obvezama unutar EU zakonodavstva te slijediti trendove drugih EU zemalja pri oblikovanju kriterija. Nacionalni kriteriji trebaju definirati zakonski minimum koji onda pojedine visokoškolske i znanstvene ustanove mogu dodatno proširiti, prilagođeno svojim uvjetima i potrebama. Ujednačiti terminologiju i jasno definirati pojedine kriterije kako bi se izbjegla različita interpretacija pri izradi dokumentacije i samom vrednovanju. \n\n2. U dokumentu se ne spominje na koji način će se utvrđivati pojedini kvantitativni i kvalitativni kriteriji te na temelju koje dokumentacije će se utvrđivati. U postojećem Pravilniku o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja u Članku 2. st (4) „Zastupljenost (indeksiranost) časopisa u bazama podataka propisanim ovim Pravilnikom, čimbenike odjeka (IF, Impact factor, odnosno SJR, SCImago Journal Rank Indicator) znanstvenih časopisa, citiranost radova i druge scientometrijske/bibiliometrijske podatke propisane odredbama ovog Pravilnika utvrđuju knjižnice javnih visokoškolskih i znanstvenih ustanova u skladu s dostupnim bazama podataka te o tome pristupniku izdaju odgovarajuće potvrde.“\n\nPRIJEDLOG: Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu  razvila je i održava Središnji sustav za bibliometrijska pretraživanja NSK te knjižnica iz sustava znanosti i visokog obrazovanja u RH, koji ima zadaću ujednačavanja prakse i pružanja podrške i redovite edukacije knjižnicama u provođenju bibliometrijskih usluga i drugih aktivnosti u vrednovanju znanstvenog rada i znanstvene produktivnosti znanstvenih i visokoškolskih ustanova u čijem su sastavu. Sustav je nastao na inicijativu NSK, uz potporu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, a temeljenoj na zakonskoj obvezi knjižnica u provođenju bibliometrijskih usluga (postojeći Pravilnik, Zakon o knjižnicama i knjižničnoj djelatnosti ((NN 17/19, NN 98/19, NN 114/22, NN 36/24), Pravilnik o matičnoj djelatnosti i sustavu matičnih knjižnica u Republici Hrvatskoj (NN 81/2021), Standard za visokoškolske, sveučilišne i znanstvene knjižnice (NN 81/2022), Standard za specijalne knjižnice (NN 103/2021)). Predlažemo da se i u nove nacionalne kriterije uvrsti odredba po kojoj Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu i knjižnice znanstvenih i visokoškolskih ustanova izrađuju bibliometrijske i druge analize sukladno kriterijima i o tome izdaju odgovarajuće potvrde.\n\n3. Tekst dokumenta je općenito nedosljedan i zahtjeva reviziju. \n\nPRIJEDLOG: Potrebno je ujednačiti terminologiju koja se koristi te nedvosmisleno opisati pojedine kriterije u općem dijelu Nacionalnih kriterija."]
[86,"DANIJELA JAKŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE KATEDRE ZA POSLOVNU INFORMATIKU FAKULTETA INFORMATIKE I DIGITALNIH TEHNOLOGIJA SVEUČILIŠTA U RIJECI - dodatno na pojedinačne članke prijedloga\n\nČlanak 3., točke g. i h. te Članak 6., točka 3. (fiksni financijski pragovi):\nSmatramo da je određivanje minimalnih novčanih iznosa (5.000,00 EUR za institucijski projekt, 50.000,00 EUR i 25.000,00 EUR za radne pakete) problematično i kontraproduktivno. Umjesto fiksnih financijskih granica, predlažemo da se vrednuju značaj, opseg i kompetitivnost projekta, a ne njegova cijena. Kvalitetni i utjecajni projekti s visokom razinom inovativnosti i znanstvenog doprinosa često se provode s manjim budžetom, osobito u pojedinim znanstvenim područjima. Fiksni pragovi nepravedno diskriminiraju takva istraživanja, potiču umjetno povećanje troškova i zanemaruju realne ekonomske i infrastrukturne razlike između disciplina i institucija. Kriteriji koji ovise o tržišnim okolnostima ne bi smjeli biti osnova za znanstveno vrednovanje. Također, predlažemo priznavanje vodstva i institucijskih projekata (uz već navedene kompetitivne znanstveno-istraživačke ili kompetitivne razvojne ili stručne projekte) te priznavanje vodstva i nad radnim zadacima (taskovima) unutar konzorcijskih projekata, a ne samo radnim paketima (WP-ima). U mnogim konzorcijskim projektima (osobito EU programima), radni zadaci predstavljaju stvarnu jezgru provedbe – sve operativne, eksperimentalne, analitičke i diseminacijske aktivnosti odvijaju se upravo kroz taskove koji uključuju kompleksne aktivnosti, a mnogi međunarodni kompetitivni projekti pokazuju da su voditelji taskova jasno identificirani u prijavnim obrascima, radnim planovima i završnim izvještajima, te se od njih očekuje jednaka stručna i operativna odgovornost kao i od WP leadova. \n\nČlanak 3., točka d. ( kriterij “međunarodnosti” recenzije):\nSmatramo da je u definiciji kompetitivnog projekta potrebno izostaviti riječ “međunarodnih” iz sintagme “anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija”. Kvaliteta recenzije ne ovisi o nacionalnosti recenzenta, već o njegovoj stručnosti i nepristranosti. Domaći stručnjaci redovito sudjeluju u međunarodnim recenzijama te se kompetitivnost i izvrsnost mogu osigurati i unutar nacionalnih okvira, bez dodatne birokratizacije i ograničavanja pristupa sredstvima manjim istraživačkim skupinama i institucijama. Također, postojeće domaće prakse već uključuju kompetitivne postupke s domaćim recenzentima, koje redovito uključuju javni poziv, kompetitivni odabir i evaluaciju putem neovisnih stručnjaka iz RH. U mnogim od tih slučajeva projektni prijedlozi prolaze dvostruku slijepu recenziju, što je u skladu s međunarodnim standardima.\n\nČlanak 6., točka 5. (obveznost CroRIS profila):\nSmatramo da CroRIS profil ne bi trebao biti formalni preduvjet za izbor na više znanstveno radno mjesto, kao što to nisu ni profili na Google Znalcu, ORCID-u i sličnim specifičnim platformama koje dolaze i odlaze. CroRIS služi kao administrativna evidencija, a ne kao znanstvena baza izvrsnosti, a znanstvena i nastavna postignuća pristupnika se ionako detaljno dokumentiraju kroz službene prijave, izvješća i druge mjerodavne dokaze.\n\nČlanak 28., točka 8. (ograničenje udjela radova u zbornicima za DRUŠTVENE ZNANOSTI):\nPredloženo ograničenje na 1/3 bodova iz skupine za radove objavljene u zbornicima znanstvenih skupova smatramo prestrogo postavljenim. Takvi radovi, osobito ako su prošli recenzijski postupak i indeksirani su u WoS/Scopus, zadovoljavaju međunarodne standarde kvalitete i trebaju biti ravnopravno vrednovani. Već postoji diferencijacija kroz bodovni sustav (Q1/Q2 časopisi nose više bodova, a1/a2/a3 kategorizacija) pa ovakva dodatna restrikcija nije nužna i jedino može imati demotivirajući učinak, izbjegavanje sudjelovanja na konferencijama te u konačnici pad kvalitete hrvatske znanosti. Mnoge ugledne međunarodne konferencije u pojedinim poljima (npr. u informacijskim znanostima) strože su u recenzijskom postupku od mnogih časopisa nižeg ranga, stoga bi nepriznavanje većeg udjela takvih radova moglo značiti i de facto penalizaciju za kvalitetne rezultate prezentirane na prestižnim skupovima.\nZnanstveni radovi objavljeni u zbornicima sa znanstvenih skupova imaju značajnu ulogu u radu znanstvenika jer se upravo putem njih u najvećoj mjeri predstavljaju najnoviji rezultati relevantnih istraživanja. Objavljivanje u zbornicima znanstvenih skupova omogućuje pravovremenu diseminaciju znanja i otvaranje dijaloga unutar znanstvene zajednice, što je temelj znanstvenog napretka. Također, sudjelovanje na znanstvenim skupovima ima višestruku vrijednost: osim objave rezultata, omogućuje znanstvenicima umrežavanje, razmjenu ideja i razvoj novih istraživačkih suradnji, što dugoročno podiže kvalitetu istraživanja i vidljivost hrvatskih znanstvenika i institucija na međunarodnoj razini te otvara vrata projektima i publikacijama višeg ranga. U nekim područjima, pogotovo u brzorastućim poljima unutar društvenih znanosti (npr. informacijske znanosti, komunikacijske znanosti), objavljeni rezultati već nakon nekoliko mjeseci postaju zastarjeli, pa su konferencijski zbornici nerijetko najbrži i najrelevantniji oblik znanstvene objave (ciklus objave u časopisima traje godinu dana i više, zbog čega rezultati postaju zastarjeli već pri objavi). Kroz sudjelovanja na konferencijama istraživači često dobivaju konkretne povratne informacije koje vode do dorade i objave rada u časopisu, čime se konferencijski radovi nadopunjuju, a ne isključuju iz znanstvenog ciklusa.\nDodatno, ovakvo ograničenje stvara snažan i gotovo nepremostiv pritisak na znanstvenike koji se trenutno nalaze na radnim mjestima razine 2 ili 3, a koji su tijekom godina svoj znanstveni rad gradili u skladu s dosadašnjim pravilima i ustaljenim praksama, gdje je objava radova u zbornicima znanstvenih skupova (a osobito ako su indeksirani u WoS/Scopus) bila potpuno legitimna i priznata forma znanstvenog rada. Ako se sada uvede ograničenje prema kojem se priznaje samo trećina bodova te vrste radova, znatnom broju znanstvenika dosadašnji trud i rezultati doslovno se brišu i ne valoriziraju. Takva promjena je retroaktivna i obezvrjeđuje godine rada, ulaganja i sudjelovanja u znanstvenim skupovima, što ne samo da je nepravedno, nego i izrazito demotivirajuće za znanstvenike koji su tijekom karijere legitimno objavljivali radove u skladu s prethodnim pravilima.\nPredlažemo da se ograničenje poveća na 1/2, uz potpuno priznavanje radova iz zbornika indeksiranih u WoS/Scopus bazama.\n\nČlanak 40., točka c. (nastavno i stručno usavršavanje isključivo kroz mobilnost):\nNe mogu svi znanstvenici (zbog obiteljskih, zdravstvenih, institucionalnih, administrativnih ili financijskih ograničenja) sudjelovati u višemjesečnim mobilnostima. No zato sudjeluju u visoko kvalitetnim programima stručnog i znanstvenog usavršavanja koji su kraći, ali intenzivni, strukturirani i verificirani (npr. putem ECTS-a ili certificiranih tečajeva). Ovo proširenje omogućuje pravedniju i dostupniju evaluaciju.\nEuropski i nacionalni obrazovni standardi prepoznaju cjeloživotno obrazovanje kao legitimno i mjerljivo. U skladu s dokumentima poput Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF) i preporukama Europske komisije, cjeloživotno učenje uključuje formalno, neformalno i informalno obrazovanje koje treba biti vrednovano i priznato. HKO također već prepoznaje programe cjeloživotnog obrazovanja kroz bodovne sustave (ECTS, CROQF). Cjeloživotni programi koje provode sveučilišta, znanstvene institucije i profesionalne udruge često uključuju rigoroznu provjeru znanja i izdavanje akreditiranih certifikata, odnosno potvrda s bodovnim ekvivalentom i dokumentiranim ishodima učenja, što omogućuje transparentno vrednovanje usavršavanja. Sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja, specijaliziranim radionicama i naprednim tečajevima omogućuje nastavnicima i znanstvenicima da kontinuirano razvijaju relevantne kompetencije, prate suvremene trendove u znanstveno-nastavnoj metodologiji i tehnologiji, te ostanu konkurentni i relevantni. Unatoč tome, takve oblike stručnog usavršavanja trenutačni članak uopće ne prepoznaje kao legitimne oblike usavršavanja i vrednovanja za napredovanje, čime se znanstveni i nastavni kadar demotivira da uopće ulaže vrijeme i resurse u takve aktivnosti. Time se dugoročno destimulira fleksibilan, proaktivan i interdisciplinaran razvoj kompetencija koji je temelj modernog akademskog sustava. Stoga predlažemo dopunu točke c. novom (trećom) linijom: – pristupnik je sudjelovao u strukturiranim programima cjeloživotnog obrazovanja u zemlji i/ili inozemstvu, uključujući akreditirane stručne edukacije, radionice, škole i certificirane tečajeve koje provode visokoškolske, znanstvene ili druge relevantne institucije, a čije se usavršavanje može kumulativno vrednovati na temelju potvrda o završenim programima, certifikata i/ili prikupljenih ECTS bodova, u ukupnom trajanju od najmanje X ECTS bodova ili Y sati dokumentirane edukacije.\n\nizv. prof. dr. sc. Danijela Jakšić\nŠefica Katedre za poslovnu informatiku\nSveučilište u Rijeci, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija"]
[87,"DANIJELA JAKŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE KATEDRE ZA POSLOVNU INFORMATIKU FAKULTETA INFORMATIKE I DIGITALNIH TEHNOLOGIJA SVEUČILIŠTA U RIJECI - na cjeloviti prijedlog Nacionalnih kriterija\nKatedra za poslovnu informatiku izražava niz ozbiljnih zamjerki na predložene kriterije, pri čemu posebno ističemo sljedeće:\n\nPredloženi kriteriji donose značajne i duboke promjene koje u sadašnjem obliku smatramo nepravednima, neodrživima i štetnima za djelatnike na znanstveno-nastavnim radnim mjestima. Iako je jasno da je cilj uspostaviti jedinstveni sustav vrednovanja, trenutni koncept zanemaruje ključne razlike između dvaju jasno odvojenih profesionalnih profila i otežava rad, razvoj i motivaciju djelatnika, kao i dugoročnu održivost njihovog profesionalnog razvoja.\n\nPrije svega, problem je u samoj strukturi horizontalnih kriterija, koji su propisani kao obvezni za sve. Svi horizontalni kriteriji u prijedlogu fokusirani su isključivo na znanstvenu komponentu, dok se nastavna komponenta, koja je za znanstveno-nastavna radna mjesta jednako važna, gotovo potpuno zanemaruje. Takav pristup ne odgovara ni stvarnoj podjeli radnih zadataka ni opterećenjima. Radno vrijeme na znanstveno-nastavnim radnim mjestima standardno je podijeljeno otprilike u omjeru 45% nastave, 45% znanosti i 10% institucionalnog doprinosa, dok je na znanstvenim radnim mjestima otprilike 90% posvećeno znanosti. Međutim, kriteriji su formulirani prema modelu znanstvenih radnih mjesta, što predstavlja otvorenu nepravdu prema djelatnicima koji djeluju u oba segmenta – znanstvenom i nastavnom.\n\nOvakav koncept privilegira znanstvene djelatnike na institutima u odnosu na znanstveno-nastavne djelatnike na fakultetima, što implicira jednaku složenost i obujam poslova. Zaposlenici na fakultetima pritom moraju zadovoljavati znanstvene kriterije identične onima na institutima, ali uz dodatni teret nastave koji im značajno umanjuje dostupno vrijeme za znanstveni rad. Ovakvo postavljanje kriterija nije samo nepravedno, nego i nerazumno jer ne uzima u obzir realne uvjete rada, a također i sustavno obeshrabruje ulaganje u nastavni razvoj, koji je ključan za visoku kvalitetu visokog obrazovanja. \n\nProblem je dodatno u tome što su horizontalni kriteriji, koji se sada nameću kao obvezni, u velikoj mjeri povezani s projektima, a za uspjeh na njima potrebno je znatno vrijeme i resursi, što se ne može očekivati od djelatnika koji znatan dio radnog vremena posvećuju nastavi te stručnom i institucionalnom doprinosu. Zanemarivanje ovih aspekata vodi ne samo do nepravde prema djelatnicima na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, nego i do dugoročne degradacije kvalitete nastave i studentskog iskustva. \n\nTakođer, kriteriji su previše usmjereni na kvantitativne pokazatelje poput citata i cijena projekata, što nije jedini niti najbolji pokazatelj kvalitete.\n\nJoš jedan važan problem je činjenica da su mnogi djelatnici gradili svoje karijere desetljećima u uvjetima koji su znatno različiti od ovih predloženih. Nagla i radikalna promjena pravila u kratkom vremenskom razdoblju nije samo nepoštena, već je i u sukobu s načelima predvidljivosti i stabilnosti potrebne za akademski razvoj. Uvođenje kriterija poput mentoriranja doktorskih radova i vođenja projekata (određene „cijene“) u roku od 36 mjeseci nemoguće je i neprihvatljivo jer su to procesi koji traju godinama, a nisu jednako dostupni svim znanstvenim poljima i institucijama (niti 10 godina prijelaznog perioda ne bi bilo dovoljno). Ovakav pristup zanemaruje temeljnu zadaću sveučilišta koja obuhvaća i obrazovanje, i istraživanje, i stručni rad, i suradnju s društvom.\n\nKriteriji koji su do sada bili izborni postaju obvezni, što ograničava mogućnosti fleksibilnog razvoja karijere i prilagodbe individualnim profesionalnim profilima. Dosadašnji sustav, koji je prepoznao ovu specifičnost kroz dva odvojena seta kriterija — A set za nastavni rad i B set za znanstveni rad — pružao je veću fleksibilnost i realnije vrednovanje različitih aspekata rada. Također, omogućavao je prilagođeni izbor kriterija unutar svakog seta, čime je svaki pristupnik mogao odabrati kombinaciju kriterija koja najviše odgovara njegovom profilu i prioritetima. Ovakav model promicao je transparentnost, pravednost i razvoj kompetencija u oba segmenta rada.\n\nS obzirom na navedeno, smatramo da bi Nacionalno vijeće trebalo povući ovakav prijedlog iz procedure i krenuti iznova, uključujući ravnopravno sve relevantne dionike i uzimajući u obzir stvarno stanje sustava, a kriteriji trebaju balansirano nagrađivati i motivirati sve temeljne zadaće sveučilišta. Smatramo da je potrebno vratiti model koji jasno razlikuje kriterije za znanstvena i za znanstveno-nastavna radna mjesta, odnosno omogućiti zasebne i prilagođene setove kriterija koji odražavaju stvarnu strukturu radnih obaveza djelatnika. Za znanstveno-nastavna mjesta treba uvesti kriterije koji obuhvaćaju i nastavne aktivnosti, a pristupnici bi trebali, kao i do sada, imati mogućnost fleksibilnog izbora kriterija unutar nastavnog i znanstvenog segmenta kako se mogao realno vrednovati njihov doprinos u oba područja. Alternativno, ako se žele zadržati horizontalni kriteriji kao obvezni, mora se osigurati ravnoteža tako da barem pola kriterija bude usmjereno na nastavu, a druga polovica na znanost, uz mogućnost zamjene pojedinih kriterija dodatnim posebnim i ravnomjerno ponuđenim kriterijima koji odražavaju specifičnosti pojedinih područja rada. Zamjena samo jednog horizontalnog kriterija nije dovoljna fleksibilnost za prilagodbu različitim uvjetima.\n\nSamo na ovaj način moguće je osigurati pravičan i održiv sustav vrednovanja koji prepoznaje profesionalne razlike, motivira djelatnike na kontinuirani razvoj i dugoročno doprinosi kvaliteti visokog obrazovanja i znanosti.\n\nizv. prof. dr. sc. Danijela Jakšić\nŠefica Katedre za poslovnu informatiku\nSveučilište u Rijeci, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija"]
[88,"JADRANKA ŠEPIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nOmogućiti pristupniku kojem je izbor na prethodno radno mjesto dovršen prije donošenja Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, da se njegov prvi idući izbor na isto ili više znanstveno ili znanstveno-nastavno radno mjesto, na vlastiti zahtjev, provede po odredbama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja  (NN 28/2017, 72/2019, 21/2021 i 111/2022) i Uvjetima rektorskog zbora za izbor u znanstveno-nastavna zvanja (NN 122/2017 i NN 120/2021) koja su bila na snazi u trenutku njegovog prethodnog izbora.   \n\nAlternativno, predlažemo da se u Članku 98., stavak 1. razdoblje od 36 mjeseci produlji na 60 mjeseci te da se u Prilog I uključe trenutni Uvjeti rektorskog zbora za izbor u znanstveno-nastavna zvanja (NN 122/2017 i NN 120/2021)."]
[89,"MAJA GREGIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog kriterija u ovakvom obliku trebalo povući iz procedure.  Na isti način se tretiraju oni koji se nalaze u znanosti kao i oni koji su u znanstveno-nastavne zajednice. Kriterije se uvode nemogući uvjeti koji su isto tako zabranjeni prema Ustavu RH. Nedostaju ciljevi što se žele postići i od kuda ti uvjeti. Šanse za voditelja projekta mnogima su minimalna. Šanse da imaš pozvana predavanje prema dogovoru. Šanse da budeš urednik u časopisu minimalne. Nigdje se ne uzima u obzir primjerice mentor završnog ili diplomskog rada, rad sa studentom, sama struka na terenu kroz stručni rad, pomoć u proizvodnji kroz savjetovanja, radionice. Ovim konstantnim izmjenama i lutanjima u Kriterijima nedostaje predvidljivost u pravnom poretku. Zaposlio si se po jednim uvjetima, a stalno se nameću nove „prepone“. Ova izmjena uvjeta ne može se ostvariti u 36 mjeseci i jedan dan, a do sljedećeg izbora. Mogućnost da se jedan horizontalni kriterij zamijeni s tri ostala kriterija je također nedostatan. Sveobuhvatni i kvalitetni kriteriji su potrebni, s uvažavanja posebnosti znanstveno-nastavne komponente i razumijevanja posebnosti pojedinih znanstvenih polja."]
[90,"ANITA LAURI KORAJLIJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka:\nOdsjek za psihologiju izražava niz ozbiljnih zamjerki na predložene kriterije, pri čemu posebno ističemo sljedeće ključne probleme:\nFinancijski pragovi za vrednovanje projekata i voditeljskih uloga (npr. 5.000 €, 10.000 €, 25.000 €, 50.000 €) nisu utemeljeni na jasno definiranim kriterijima znanstvene izvrsnosti, već se temelje na arbitrarnim vrijednostima koje diskriminiraju istraživače iz društvenih i humanističkih znanosti, gdje su dostupna sredstva nerazmjerno manja nego u STEM područjima.\nFormulacije pojedinih kriterija neprecizne su i podložne različitim interpretacijama, što otvara prostor za proizvoljnu primjenu i neujednačenu evaluaciju između područja.\nOnemogućavanje prijevremenog napredovanja demotivirajuće je za izvrsne istraživače i znanstvenike u ranoj karijeri te je suprotno načelima znanstvene meritokracije i strateškom razvoju istraživačkog sustava.\nPosebno problematična i neprihvatljiva odredba je ona kojom se u području društvenih znanosti priznaje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu. Time se uvodi neopravdana diskriminacija prema društvenim znanostima, budući da se u drugim znanstvenim područjima svi radovi iz takve disertacije priznaju. Ova mjera je retrogradna i nepravedna, osobito prema mladim istraživačima koji su se odlučili za ovaj međunarodno priznati i izrazito zahtjevni model doktoriranja, računajući da će svi uključeni radovi biti priznati kao znanstveni doprinos u kontekstu napredovanja.\nNa taj način dovodi se u pitanje cijeli model doktorskog obrazovanja po suvremenim europskim standardima, obeshrabruje znanstvena izvrsnost te se stvara neravnoteža unutar akademske zajednice.\nSustav vrednovanja rada s više autora obeshrabruje suradnju, osobito međunarodnu i interdisciplinarnu, penalizirajući radove s više od tri autora u društvenim znanostima – što je opet u suprotnosti s poticanjem suvremenih znanstvenih praksi.\nInstitucijski doprinos (npr. rukovodeće dužnosti) nedovoljno je vrednovan, čime se ignorira važan aspekt akademskog rada, osobito kod znanstveno-nastavnog osoblja.\nPrijelazno razdoblje od 36 mjeseci je prekratko za prilagodbu novih kriterija, osobito u uvjetima gdje su se dosadašnji karijerni planovi temeljili na starim pravilima. Predlaže se produljenje na 60 mjeseci, odnosno jedno izborno razdoblje.\nKriteriji ne vrednuju aktivnosti popularizacije znanosti niti stručni doprinos, iako su one osobito važne u društvenim i humanističkim znanostima, gdje transfer znanja u zajednicu i suradnja sa stručnom i općom javnosti imaju posebnu vrijednost i društveni učinak.\n\nU ovakvom obliku, predloženi Nacionalni kriteriji ne pridonose pravednijem, poticajnijem i razvojno orijentiranom znanstvenom sustavu, već potencijalno narušavaju motivaciju, međunarodnu konkurentnost i interdisciplinarnost, osobito u područjima društvenih i humanističkih znanosti."]
[91,"SOFIJA VRCELJ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","kriteriji nisu stimulativni i prilagođeni su zaposlenicima na Institutima. Na fakultetima je norma sati 810 +- 10%  ( kolektivni ugovor) ."]
[92,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE ZNANSTVENOG VIJEĆA HRVATSKOG INSTITUTA ZA POVIJEST NA NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE \n\nZnanstveno vijeće Hrvatskog instituta za povijest, najvećeg znanstvenog instituta u Republici Hrvatskoj u području Humanističkih znanosti, polazeći od činjenice da znanstvena istraživanja u različitim humanističkim znanstvenim poljima osim imanentnog znanstvenog doprinosa imaju iznimno važnu ulogu u izgradnji i očuvanju nacionalnog identiteta, izražava nezadovoljstvo zbog neuvažavanja specifičnosti humanističkih znanosti u prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija (dalje: Nacionalni kriteriji), upućenom u e-savjetovanje 14. svibnja 2025. godine. \n\nTo je razvidno iz različitih pokazatelja od kojih izdvajamo sljedeće:\n- Ukidanje dosadašnjeg sustava bodovanja radova u području Humanističke znanosti, pri čemu su uvjeti za izbor u više znanstveno zvanje podrazumijevali određeni broj radova i određeni minimalni broj ostvarenih bodova. To je zamijenjeno isključivo propisivanjem minimalnog broja radova za radna mjesta razine 1, 2, 3 i 4, što predstavlja značajnu promjenu u sustavu vrednovanja i iziskivat će određeno vrijeme za prilagodbu. \n-Inzistiranje na uvođenju Horizontalnih kriterija, zajedničkih svim znanstvenim područjima, od kojih su mentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada i vođenje kompetitivnog znanstvenog projekta uvjeti za radna mjesta razine 3 i 4, a nisu ostvarivi ne samo za većinu znanstvenika, nego ni za znatan broj djelatnika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u području Humanističkih znanosti, pri čemu se samo jedan od navedenih kriterija može zamijeniti s tri kriterija iz skupa Kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\n-U skupu Kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa previše se inzistira na međunarodnoj komponenti (primjerice, pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim skupovima održana na engleskom jeziku ili nekom drugom službenom jeziku EU, isključujući hrvatski jezik osim u polju filologije, pri čemu držimo da je broj od tri pozvana predavanja previsok kriterij za humanističke znanosti uzimajući u obzir prirodu i strukturu međunarodne akademske zajednice u tom području; sudjelovanje u organizacijskim odborima međunarodnih znanstvenih skupova; rad s gostujućim doktorandom ili postdoktorandom iz inozemstva pri čemu se komunikacija odvijala na engleskom jeziku, a pritom treba napomenuti da većina stranih (post)doktoranata koji istražuju temu vezanu za hrvatsku kulturnu ili povijesnu baštinu poznaju hrvatski jezik). Smatramo da bi trebalo vrednovati i odgovarajuće sudjelovanje na domaćim znanstvenim skupovima i u njihovoj organizaciji, ali u povećanom broju u odnosu na međunarodne znanstvene skupove.\n-Uvođenje vrednovanja znanstvenih projekata prema odobrenom financijskom\niznosu smatramo i metodološki i etički upitnim. Takav kriterij degradira znanstveni rad, implicira da je kvaliteta znanstvenog rada mjerljiva ponajprije iznosom financiranja i nameće tržišnu logiku vrednovanja koja ne odgovara svim znanstvenim disciplinama, a osobito ne humanističkima.\n-Prenaglašavanje uloge privatnih citatnih baza WoS i Scopus koje su manje relevantne za područje Humanističkih znanosti, a u praksi se javljaju i problemi vezani za pouzdanost scientometrijskih podataka koji su posljedica značajnog kašnjenja u unosu podataka i indeksiranju radova na hrvatskom jeziku u navedenim bazama. U kontekstu indeksiranosti ističemo da je zahtjev da rad bude objavljen u zborniku ili knjizi koji su referirani u WoS-u ili Scopusu da bi bio vrednovan kao rad (a1a) u praksi gotovo neostvariv u području Humanističkih znanosti u Hrvatskoj.\n\nSkrećemo pozornost i na kriterij koji bi se u praksi potencijalno mogao pokazati prijepornim za sva znanstvena područja. Naime, kriterij objavljivanja zajedničkog rada s doktorandom držimo dvojbenim jer otvara pitanje utvrđivanja stvarnog doprinosa mentora i doktoranda, odnosno utvrđivanja je li doista riječ o autentičnoj suradnji ili o formalnom supotpisivanju. \n\nU daljnjem tekstu navode se i konkretne primjedbe/sugestije na pojedine odredbe Nacionalnih kriterija:\n-U članku 3., točki a. u „čelne dužnosti“ potrebno je uključiti i predsjednika znanstvenog vijeća znanstvenog instituta, voditelja doktorskog studija, člana Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, člana matičnog odbora ili područnog vijeća.\n-U članku 3., točki g. u pojašnjenju što je to „institucijski projekt“ navodi se financijska vrijednost projekta od 5000 EURA, što je u humanističkim znanostima prevelik iznos za projekte koji se financiraju iz programskih ugovora.\n-Potrebno je jasno navesti u koju skupinu projekata se ubrajaju EUNextGeneration projekti.\n-U članku 7., stavku 2, točki a. u Kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa nije dovoljno precizno definirano što znači „pozvano predavanje“. Znatan broj znanstvenih skupova u području humanističkih znanosti funkcionira tako da se direktno pozivaju autori da sudjeluju na znanstvenom skupu, ali svi ne drže plenarno izlaganje.\n-U članku 7., stavak 2, točka b. neprihvatljivo je izjednačavanje urednika i članova uredništva znanstvenih časopisa. Držimo da bi se ispunjavanje kriterija uređivanja časopisa trebalo odnositi samo na glavnog i izvršnog urednika/pomoćnika glavnog urednika i tajnika časopisa. Ukoliko se ispunjavanje tog kriterija ipak protegne i na članove uredništva, za članove uredništva bi to razdoblje trebalo biti minimalno tri (3) godine. Također držimo da gostujuće uređivanje časopisa (npr. posebnih brojeva) ne bi smjelo biti izjednačeno s kontinuiranim vođenjem časopisa. Predlažemo da se kriterij gostujućeg urednika uzima u obzir, ako je pristupnik kao gostujući urednik uredio dva (2) broja časopisa ili najmanje tri (3) tematska bloka u pojedinim znanstvenim časopisima.\n-U članku 30., stavak 5, navodi se Taylor & Francis. Međutim, to nije citatna baza nego komercijalna nakladnička kuća. Upućujemo na poveznicu Our company - Taylor & Francis\n-Tablica 17., koja prikazuje potrebni broj radova za napredovanje, nedovoljno jasno razgraničava broj (a1a) i (a1b) radova. Time se otvara mogućnost da kandidat većinu ili sve radove ostvari u jednoj od navedenih kategoriji, što može dovesti do neravnoteže znanstvenih doprinosa.\n-Tablica 18., koja se odnosi na reizbor na radna mjesta razine 1, 2 i 3, neprecizno je formulirana i nejasno je kako računati ispunjava li pristupnik uvjet potrebnog broja radova u slučajevima kad više autora supotpisuje isti znanstveni rad.\n-Budući da se predloženim Nacionalnim kriterijima u području Humanističke znanosti uvode znatne promjene vezane za novi način vrednovanja radova i uvođenje Horizontalnih kriterija, nužno je da se za područje Humanističkih znanosti mogućnost primjene odredaba Priloga 1. ovih Nacionalnih kriterija na zahtjev pristupnika produlji na 60 mjeseci, za sve izbore na radna mjesta razine 1, 2, 3 i 4 te za reizbore na radna mjesta razine 1, 2 i 3 (članak 98., stavak 1).\n-U članku 98., stavak 3, neprihvatljivo je degradiranje časopisa klasificiranih kao (a1) koji su u trenutku stupanja na snagu Nacionalnih kriterija bili uključeni u bazu WoS ili Scopus. Taj bi stavak trebao glasiti ovako: U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1a) radovi, ako su časopisi u tom trenutku bili uključeni u bazu WoS ili Scopus, u protivnom se vrednuju kao (a1b) radovi."]
[93,"FILIP PERKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Koliko je adekvatan i opravdan izbor na nastavno radno mjesto u području i polju za koje pristupnik nema adekvatnu temeljnu kvalifikaciju?"]
[94,"FILIP PERKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","1. Nejasno definirani kriteriji za izbor i napredovanje:\n- nema konkretnih mjerila kvalitete nastave,\n- nema jasnog vrednovanja nastavnih inovacija, vođenja vježbi, projektne nastave i mentorstva završnih radova.\n2. Stručna djelatnost nije strukturirano vrednovana:\n- stručni radovi, suradnja s gospodarstvom, sudjelovanje u strukovnim udruženjima nisu definirani kao relevantni kriteriji,\n- predavači su često ključna veza između obrazovanja i tržišta rada, ali taj aspekt nije prepoznat.\n3. Nedostaje napredovanje temeljem nastavne izvrsnosti:\n- ne postoji put prema višim akademskim zvanjima za više predavače bez doktorske disertacije, iako imaju desetljeća iskustva u nastavi i struci,\n- izostaje poticanje karijernog razvoja nastavnika koji se bave stručnom edukacijom i primijenjenom znanošću."]
[95,"SILVANA DUNAT","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Opći komentari: \nTekst je nedosljedan u mnogim dijelovima i zahtjeva sustavnu reviziju. \nTekstovi i formulacije, te oznake poglavlja, članaka, stavaka, točaka i slično su općenito vrlo neujednačeni – negdje se na ekvivalentnim razinama koriste brojevi, negdje crtice, negdje slova.\nIsto tako su u mnogim dijelovima nejasno ili nepravedno definirani kriteriji i uvjeti.  \nU općem dijelu gdje bi se trebali propisati svi kriteriji na nekim mjestima se uopće ne spominje umjetničko područje što je očiti previd.  \nKriterij sudjelovanja u projektnom timu postaje najvažniji kriterij napredovanja svog znanstveno-nastavnog osoblja čime se znatno obezvrjeđuje znanstvena i nastavna uloga. Uloga znanstvenika i nastavnika ne bi se smjela svesti na ulogu projektnih menadžera, posebno što sudjelovanje u projektnom timu ne mora nužno značiti i relevantnost projekta za razvoj u znanstvenom i/ili nastavnom smislu. Posebno je u tom smislu problematična valorizacija projekta kroz financijski okvir. \nS obzirom na sve navedeno prijelazni rok od 36 mjeseci je prekratak s obzirom da će hvatati i one koji se npr. već par godina pripremaju za napredovanje po starim uvjetima, što ni u kom slučaju nije zanemarivo. \nKriteriji reizbora također zahtijevaju preciznije definiranje."]
[96,"IVICA VILIBIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovane/i,\n\nsmatram da ova cijela priča o \"prebrojavanju\" radova i ostalih znanstveno-nastavnih varijabli nije u duhu evaluacijskih principa u razvijenim znanstvenim i akademskim sustavima koji se temelje na neovisnom i objektivnom \"peer-review-u\" - vidi principe navedene u Coalition for Advancing Research Assessment (CoARA), https://coara.eu/. No, potpuno mi je jasno da ova moja primjedba ne može biti implementirana u ovako napisani dokument, no možda jednog dana, za koju godinu, Nacionalno vijeće može krenuti u tom smjeru ...\n\nLijep pozdrav,\n\nIvica Vilibić"]
[97,"DUNJA ANĐIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić)\n Članak 3. Osnovni pojmovi: Nedostatak jasnoće u definiranju kompetitivnih projekata, razvojnih i institucijskih projekata c, d, g.: Prakse pokazuju da su pojedini projekti istodobno financirani putem programskih ugovora dobivenih putem europskih sredstava, ali dobiveni i na kompetitivnim natječajima sveučilišta- drugim riječima pripadaju svim trima kategorijama opisanih projekata- primjer UNIRI projekti\nPRIJEDLOG: JASNO DEFINIRATI I/ILI USKLADITI DEFINIRANJE PROJEKATA S POSTOJEĆIM PRAKSAMA DODIJELE FINANCIJSKIH SREDSTAVA PROJEKTIMA PUTEM NATJEČAJA SVEUČILIŠTA, PROGRAMSKIH UGOVORA I DR. \n B1) Horizontalni kriteriji, čl.6, st.3.: - mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora \nPRIJEDLOG: pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom, samo u slučaju da ustanova samostalno izvodi Doktorski studij (u slučaju da je pristupnik zaposlen na ustanovi koja samostalno ne izvodi Doktorski studij, dovoljna je objava rada s doktorandom kojem je mentor ili komentor, i ne nužno institucijski mentor)\n B2) Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, čl.7, st.3:\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).  \nPostojeći prijedlog ograničava vrednovanje institucijskih doprinosa isključivo na najviše čelne funkcije (rektor, dekan, ravnatelj), zanemarujući širok spektar sustavnog rada nužnog za funkcioniranje sveučilišta i instituta. \nPRIJEDLOG: Predlaže se proširenje kriterija na rad u povjerenstvima (Povjerenstvo za RPL, Etičko Povjerenstvo za znanstvena istraživanja...), odborima, vođenje studijskih i cjeloživotnih programa i Centara / \nPRIJEDLOG: Pristupnik je najmanje godinu dana mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti\nPRIJEDLOG: Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, te obnašanje dužnosti u minimalno tri povjerenstva na razini fakulteta ili sveučilišta, laboratorija pri instituciji, međunarodnu koordinaciju (ERASMUS, CEEPUS), alumni udruge i slično.\n Horizontalni kriteriji, Članak 6, stavak 2, ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.  \nCitati: Obavezno vrednovanje broja citata nije u skladu s modernim načelima vrednovanja znanosti. Nije jasno kako je određen potreban broj citata budući po područjima/poljima \nPRIJEDLOG: Preporučuje se zamjena s pokazateljima kvalitete (kvartil časopisa, recenzija...)\n POGLAVLJE IV. Članak 28, stavak 9. Znanstvena knjiga čiji je izdavač sveučilište ili fakultet, znanstveni institut, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i/ili drugi domaći ili strani znanstveno ugledni izdavač vrednuje se kao tri (a2) rada. (Radovi kojima je izdavač HAZU ubrajaju se u radove druge skupine A2)\nPRIJEDLOG: Potrebno je zadržati vrednovanje radova objavljenih ili predanih u izdanju HAZU kao radova prve kategorije (A1), posebno u području društvenih znanosti, umjesto predloženih A2.\n u poglavlju IV. članak 28. , stavak 13. Samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje se kao i ostali radovi. Novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i ostali radovi. Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta da bi se vrednovala u skladu s odredbama ovog članka.\nPRIJEDLOG: S obzirom na dugotrajni proces objave u časopisima i visoke standarde za kategorije časopisa koje zahtijeva ovaj model doktorskog studija, smatram primjerenim bodovanje sva tri rada. Također, nije baš jasno zašto se iz te iste baze podataka radovi boduju ako se napišu nakon, a ne priznaju se ako se napišu tijekom doktorata…\n Institucijski i konzorcijski projekti članak. 6. stavak 3.\nMinimalni financijski prag od 25.000 eura za vrednovanje institucijskog projekta predstavlja ograničenje, osobito za manje institucije te za znanstvenike u društvenim i humanističkim znanostima. Uz promjene valutnih i ekonomskih okolnosti, navedeni iznos nije usklađen s realnim praksama financiranja unutar različitih znanstvenih područja te stoga nije primjeren univerzalni kriterij znanstvene relevantnosti.\nFinancijski pragovi (5.000 EUR i 50.000 EUR) kao uvjet vrednovanja institucijskih projekata i radnih paketa nisu primjereni pokazatelji znanstvene kvalitete i doprinosa. Posebno su diskriminatorni za društveno-humanističke znanosti i znanstvenike s manjih institucija. \nPRIJEDLOG: UKIDANJE FINANCIJSKIH LIMITA I KRITERIJA.\n zvanje Redoviti profesor u trajnom izboru/ znanstveni savjetnik u trajnom izboru (radno mjesto razine 4) nema uporište u međunarodnim praksama ( npr. u SAD, UK, Sloveniji i mnogim drugim državama). Možda je ovo prilika za usklađivanje s tim praksama.\nPRIJEDLOG: USKLAĐIVANJE SA MEĐUNARODNIM PRAKSAMA I EUROPSKIM OKVIROM O BRISANJU ZVANJA.\n Prijelazne i posebne odredbe – čl. 98. \nPredloženi prijelazni rok od 36 mjeseci za primjenu novih kriterija nije dostatan, osobito s obzirom na opseg predloženih promjena i vrijeme potrebno za ispunjavanje novih kriterija. \nPRIJEDLOG: Predlaže se njegovo produljenje na 60 mjeseci ili omogućavanje primjene prethodnih kriterija na prvi idući izbor po zahtjevu pristupnika."]
[98,"MARIO BOGDANOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","DIO PRVI-OPĆE ODREDBE\nČlanak 2. , stavak 3. Nastavna mjesta od najnižeg do najvišeg su predavač i viši predavač. Sugeriram nadopuniti s profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru.\n\nOsnovni pojmovi\nČlanak 3\nNije navedeno koje razine su nastavna radna mjesta profesora stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom zvanju. Sukladno koeficijentma složenosti navedenih radnih mjesta (Docent/ Profesor stručnog studija-2,90 te Izvanredni profesor/Profesor stručnog studija u trajnom izboru - 3,35) koja su alikvotna radnim mjestima docenta -2,90 i izvanrednog profesora, 3,35 sugeriram navesti da je profesor stručnog studija radno mjesto razine 1 (istovjetno docentu), a radno mjesto profesora stručnog studija u trajnom izboru raine 2 (istovjetno izvanrednom profesoru). Stoga sugeriram članak dopuniti:\no. „radno mjesto razine 1“ je znanstveno-nastavno radno mjesto docenta, znanstveno radno mjesto znanstvenog suradnika i nastavno radno mjesto profesora stručnog studija.\np. „radno mjesto razine 2“ je znanstveno nastavno radno mjesto izvanrednog profesora, znanstveno radno mjesto višeg znanstvenog suradnika i nastavno radno mjesto profesora stručnog studija u trajnom izboru.\n\nOpći kritriji izbora na radno mjesto\nČlanak 5, stavak (4) sugeriram dopuniti na sljedeći način „U postupku izbora na slobodno radno mjesto 2, 3 i 4 , kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno. SUGERIRANA NADOPUNA: „To se odnosi i na vertikalnu prohodnost s nastavnih radnih mjesta profesor stručnog studija (razina 1) na radno mjesto znanstveno-nastavne razine izvanrednog profesora (razina 2) te s nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom izboru i na  razinu 2 (izvanrednog profesora) i na razinu radnog mjesta redovitog profesora (razina 3).\n\nObrazloženje:\nDa bi se postigla jednakopravnost i nedskriminatornost radnih mjesta iste razine složenosti i omogućila vertikalna prohodnost s radnih mjesta profesor stručnog studija (2,90) i profesora stručnog studija u trajnom izboru (3,35) na znanstveno nastavna radna mjesta iste ili više razine složenosti (uz uvijet odgovarajućih izbora u znanstvena zvanja i radni staž na nastavnim radnim mjestima profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru) potrebna je ova nadopuna.\n\nSadašnje normativno stanje koje onemogućuje izbor profesora stručnog studija (s 5 ili više godina radnog staža na tom radnom mjestu), te izbora u znanstvena zvanja (primjerice višeg znanstvenog suradnika te viših znanstvenih izbora) na znanstveno-nastavna radna mjesto izvanrednog profesora (jer prethodno nije bio 5 godina na radnom mjestu docenta već primjerice profesora stručnog studija-što je istovjetna složenost poslova) je diskriminatorna.\n\nIsta diskriminatornost vrijedi i za nemogućnost vertikalne prohodnosti s nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom izboru koji uz ostvareno znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika ili više ne može po sadašnjem normativnom okviru biti izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora), usprkos tome da je primjerice radio 5 godina ili više na radnom mjestu profesora stručnog studija u trajnom zvanju, bez obzira na izbore u najviša znanstvena zvanja i bez obzira na ostvarenost uvjeta za radno mjesto redovitog profesora (Rektorskog zbora ili pak ovih predlaganih Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija). Normativna nemogućnost ovakve mobilnosti iz nastavne vertikale visokog školstva u RH trebala bi biti moguća u znanstveno-nastavnu vertikalu visokog školstva u RH, stoga bi to trebalo korigirati/nadopuniti na način da postane normativna mogućnost."]
[99,"SINIŠA KUŠIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prvo pitanje je što se ovakvim kriterijima željelo postići. Ovakvi nacionalni kriteriji nisu nimalo stimulativni i ohrabrujući za djelatnike na visokoškolskim ustanovama već se stječe dojam da se donose isključivo radi sankcioniranja pojedinaca. Međutim, upravo suprotno, sankcioniranje se na kraju odnosi na one koji su vrijedno radili i rade planirajući svoju znanstvenu karijeru dugi niz godina prema nekim sasvim drugačijim uvjetima i kriterijima.  \nOvako definirani kriteriji problematični su iz više razloga.\nPrvi razlog je značajno odstupanje od prijašnjih kriterija što je problematično za osobe koje su 20 godina gradile svoju karijeru prema jednim kriterijima i sada bi trebali zadovoljiti određene kriterije, koji prije nisu bili obvezni, u relativno kratkom periodu (npr. u 5 godina za one koji su izabrani u redovitog profesora dok će netko tko je sada ušao u sustav iste ostvarivati kroz 20 godina; ako se ponovo ne odluče mijenjati kriteriji budući je to praksa u zadnjih 20 godina, što nikako nije dobro iz više razloga). Upravo učestalo mijenjanje kriterija predstavlja najveći problem tijekom razvoja karijere nastavnika i znanstvenika u visokom obrazovanju – takve kontinuirane promjene potiču nestabilnost i nesigurnost u sustavu bez obzira koliko se osoba trudila tijekom karijere da ostvari određene kriterije jer ne zna što ga čeka za par godina. \nU tom kontekstu problematični su horizontalni kriteriji koji su postali obvezni i za koje treba određeno vrijeme da se oni ostvare te ih nije moguće ostvariti u relativno kratkom vremenu. Razvoj znanstveno-nastavne karijere se ne odvija preko noći nego je za to potrebno sustavno planiranje koje je nemoguće uz stalne promijene kriterija. Tijekom svoje karijere svaki izbor mi je provođen temeljem drugih kriterija do redovitog profesora i sada se opet pravila igre mijenjaju. Iako učestale, prethodne izmjene su išle u smjeru kvantitativnog povećanja već postojećih kriterija, ali ove izmjene su veliki zaokret – neki kriteriji koji su bili opcionalni i osoba je mogla od 10-11 ponuđenih birati odrađene kriterije koje će zadovoljiti sukladno planiranom razvoju svoje karijere, ovim promjenama postaju obvezni (npr. voditeljstvo na projektima je bio uvijek jedan od ponuđenih kriterija u znanstvenom doprinosu - jedan od mogućih 11 - i sada se osobi koja je redoviti profesor to postavljao kao obvezni kriterij; za takve aktivnosti je potrebno vrijeme i one se ne ostvaruju preko noći. Netko tko je prioritete dao drugim kriterijima u okviru svog znanstvenog doprinosa sada se opcionalni kriteriji postavljaju kao obvezni. \nDrugi razlog zašto su ovakvi kriteriji problematični, posebno horizontalni kriteriji, je isključivi naglasak na znanstvenoj dimenziji iako se osobe biraju na znanstveno-nastavna radna mjesta pri čemu je evidentno da se nastavna komponenta u potpunosti zanemaruje. Od 4 horizontalna kriterija sva 4 su vezana za znanstvenu dimenziju – u horizontalnim kriterijima nema niti jednog kriterija za nastavnu djelatnost. \nOvo ukazuje na činjenicu da se ovako definiranim kriterijima privilegira znanstvene djelatnike na institutima u odnosu na znanstveno-nastavne djelatnike na fakultetima. Poslovni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima obuhvaćaju poslove u nastavi, poslove u znanosti i poslove vezane za institucionalni doprinos/administrativne poslove – sukladno tome, standardna podjela punog radnog vremena za znanstveno-nastavna radna mjesta je 45% u nastavi, 45% u znanosti i 10% za institucionalni doprinos. Za razliku od toga, za poslove na znanstvenim radnim mjestima standardna podjela punog radnog vremena je 90% u znanosti i 10% za institucionalni doprinos. Ovako definirani kriteriji evidentno ne odgovaraju standardnoj podijeli punog radnog vremena za znanstveno-nastavna radna mjesta već su usklađeni sa standardnom podjelom punog radnog vremena za znanstvena radna mjesta – naglašavam da se u horizontalni (obveznim) kriterijima ne nalazi niti jedan kriterij za nastavnu djelatnost niti za institucionalni doprinos. Usprkos tome horizontalni kriteriji, usmjereni na znanstvenu djelatnost, dodatno prioritet stavljaju na projektne aktivnost – od 4 kriterija za znanost 2 se odnose na projekte.\nTo je problematično i u kontekstu koeficijenata za radna mjesta, što dodatno potvrđuje ranije iznesenu tezu. Iako koeficijent za određeno radno mjesto ukazuje na složenost poslova, koeficijent za znanstveno radno mjesto (zaposlenik na institutu) i ekvivalentno znanstveno-nastavno radno mjesto (zaposlenik na fakultetu) je isti. Iako je koeficijent za ta dva radna mjesta isti, što bi podrazumijevalo istu složenost poslova, zaposlenici na institutima imaju obvezu samo znanstvenog doprinosa (90%) dok zaposlenici na fakultetima imaju uz znanost (45%) i nastavnu djelatnost (45%) kao obveznu. Pritom se očekuje da oni koji rade na institutima i oni koji rade na fakultetima u istom vremenskom razdoblju ostvare identične kriterije iako zaposleni na fakultetima imaju skoro polovicu svog radnog vremena usmjereno na nastavu. Tu logiku prate i ovako postavljeni kriteriji, što ukazuje ili na ne razumijevanje sustava (što mi se čini nevjerojatno uz ovako jasne argumente) ili moguće i vrlo očito privilegiranje zaposlenih na institutu u odnosu na one zaposlene na fakultetima.\nPritom se za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto postavlja kriterij od 810 sati u nastavi od prethodnog izbora, a to je norma koju zaposlenik izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto mora ostvariti u jednoj godini. Znači u razdoblju od 5 godina osoba mora imati minimalno 5 puta po 810 sati – ukupno 4050 sati u nastavi. Navedeno ukazuje na obezvrjeđivanje nastavne djelatnosti, a s druge strane postoje izrazito visoki kriteriji za znanost. U velikoj mjeri su zanemareni kriteriji za nastavnu djelatnost i za institucionalni doprinos koji su u prethodnim kriterijima bili donekle ravnomjernije zastupljeni.\nS druge strane, za izbor na naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto (česta, ali izborna opcija za one koji rade na institutima) postavlja se kriterij 20% od propisane norme za nastavu (od 810 potrebno je ostvariti 160 sati). A da pritom tih 160 sati nastave treba ostvariti u periodu od 5 godina (promatra se kumulativno). To bi značilo da se za izbor na naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto može prijaviti osoba koja u 5 godina treba održati 30 sati predavanja (2 sata predavanja tjedno u jednom semestru i osoba je stekla uvjet za izbor u naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto, zaista?). \n\nPrijedlog: Posebno definirati kriterije za znanstvena radna mjesta i posebno za znanstveno-nastavna radna mjesta. \nOvako definirani horizontalni kriteriji mogu ostati obvezni za izbor na znanstvena radna mjesta. \nZa izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta ukinuti horizontalne kriterije kao obvezne i vratiti kriterije za znanstvenu djelatnost pri čemu pristupnik od više ponuđenih bira određeni broj kriterija – ovisno o tome kako je pristupnik već ranije planirao razvoj svoje karijere kroz prethodne izbore (posebno za osobe izabrane na radno mjesto izvanrednog ili redovitog profesora). \nIli od 4 horizontalna (obvezna) kriterija, odrediti 2 kriterija za znanstvenu djelatnost i 2 kriterija za nastavnu djelatnost te omogućiti zamjenu jednog znanstvenog i jednog nastavnog kriterija posebnih kriterijima. Na taj način bi se uvela ravnoteža u obvezne kriterije, sukladno poslovima koje obavljaju osobe na znanstveno-nastavnim radnim mjestima."]
[100,"BLAŽENKA DIVJAK","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Dobro je da su ovi kriteriji konačno ušli  u javno savjetovanje. Međutim, ovaj se dokument stavio u javno savjetovanje s godinu i pol zakašnjenja u odnosu na zakonski rok. \n\nPozitivno je da su svi uvjeti za izbor u znanstveno-nastavna mjesta u visokom obrazovanju i znanosti u jednom dokumentu. Unatoč tome, prijedlog nije prihvatljiv u  trenutnom obliku. \n\nNaime, ne postoji navođenje niti pojašnjenje ciljeva koji se žele postići, (što se trebalo staviti u opremu ovog dokumenta), ali niti procedure koja je prethodila ovom prijedlogu kojeg je napravilo Nacionalno vijeće. To je posebno važno budući da zakonom propisana procedura zahtijeva široku bazu za pripremu, a i imenuje tijela koja trebaju dati prijedloge. \nCiljevi nisu navedeni i onda nije jasno što se želi postići promjenom kriterija izbora. Za mene je nesporno da postojeće kriterije za dosta područja treba osuvremeniti ili pojačati, ali ovaj prijedlog tu svrhu ne ispunjava. Naime, i dalje su neka područja ostala s vrlo niskim kriterijima, a drugima su se nametnuli neprimjereni kriteriji. Ne postoji niti usporedna analiza sa sličnim dokumentima  koji propisuju uvjete za napredovanje u državama s kojima se želimo uspoređivati.\n\nNajveći je ipak problem da se kod sveučilišnih nastavnika gotovo uopće ne vrednuje kvaliteta nastavnoga rada, a sveučilišta postoje jednako zbog studenata kao i znanstvenog istraživanja. Ne uzima se u obzir da, za razliku od znanstvenika u institutima kojima je cijelo radno vrijeme posvećeno znanstvenom istraživanju, sveučilišni nastavnici su barem pola radnog vremena angažirani u aktivnostima vezanima uz nastavu.  \n\nUvođenje projektnog rada i citiranosti u uvjete za izbor u principu smatram opravdanima, jer danas znanost treba biti međunarodno povezana i rezultati relevantni i vidljivi. Međutim, nisu uzete u obzir razlike među znanstvenim područjima kada se govori o vrsti publikacija, broju citata i značaju projekata.  Simboličko uvođenje citata (10 citata) je kontraproduktivno. \nTakođer izjednačavaju se institucijski projekti, koji se tek sada uvode i „svaka je srećka dobitna“ (svi dobivaju projekte i recenzije su „prijateljske“) s kompetitivnim međunarodnim projektima u kojem treba imati međunarodni konzorcij s barem 3 institucije i na kojima je prolaznost ispod 20%, a u nekim slučajevima i ispod 5%. \n\nDakle, ovaj prijedlog trebalo bi povući i bitno ga unaprijediti, počevši od ciljeva do konkretnih članaka, te onda ponoviti javno savjetovanje."]
[101,"VANJA-IVAN SAVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovani, smatram da bi ovaj prijedlog Kriterija u ovakvom obliku trebalo povući iz procedure. Prijedlog sadrži ozbiljne nedostatke koji su prije svega pravne naravi. Elementi ovog Prijedloga sadrže ozbiljne protuustavne elemente, prije svega jer se istim kriterijima obuhvaćaju dvije kategorije znanstvenika sa bitno različitim obilježjima i opterećenjima. Na isti način se tretiraju oni koji se nalaze (samo) u znanosti kao i oni koji su dijelom znanstveno-nastavne zajednice. Osim toga uvođenje horizontalnih kriterija, na način kako su predviđeni de facto stvara retroaktivne učinke koji su pravom zabranjeni. Očekivati da je znanstvnicima koji se nalaze u znanstveno-nastavnim zvanjima moguće dohvatiti kriterije poput mentoriranja doktorskih radova (pri čemu doktorand mora i obraniti rad), te vođenja projekata koji su dostupni na kapaljku, a pri čemu se ne vrednuje čitav niz ostalih vrijednih i često teško ostvarenih i značajnih postignuća je neprihvatljiv. Na ovaj način, u Kriterije se uvode nemogući uvjeti koji su isto tako pravom zabranjeni. Pravni sustav je koncipiran tako da adresati (građani) moraju unaprijed znati 'pravila igre', što se naziva predvidljivost u pravnom poretku. Kada je pristupnik za bilo koje mjesto u javnom sustavu krenuo u sljedeću fazu napredovanja (što je u znantveno-nastavnom sustavu obvezni dio koncepta napredovanja pet za pet godina), on bi imao pravo po tim pravilima i dovršiti svoju 'trku'. Radi se o predvidivosti i stabilnosti pravnog poretka. Horizontalni kriteriji su toliko ozbiljno pitanje i glomazan zadatak, da bi ih pristupnik koji napreduje u znanosti i nastavi trebao znati već kod ulaženja u sustav, a najkasnije kod izbora za znanstveno-nastavno mjesto docenta. Oni se ne mogu ostvariti (radi se o zakonima vremena i prostora) u 36 mjeseci i jedan dan, a do sljedećeg izbora. Da bi se bilo voditelj projekta ili imalo kvalitenog doktoranda potrebne su godine (možda i desetljeća). Siguran sam da nije intencija da profesori 'traže i vuku malobrojne doktorande za rukav' kako bi imali uvjet za napredovanje. Doktorskih studija i doktoranada (koji ostanu do kraja) je malo, a neke discipline i znanstvene institucije i nemaju doktorske studije. Ovo također stvara ozbiljnu nejednakost u primjeni prava. Mogućnost da se jedan horizontalni kriterij zamijeni sa tri ostala kriterija je također nedostatan, i ne rješava pitanja nemogućnosti ispunjenja glavnih uvjeta i pitanja zabrane retroaktivnosti, te neadekvatnog roka prilagodbe. U svakom slučaju sveobuhvatni i kvalitetni kriteriji su potrebni, ali s puno više uvažavanja posebnosti znanstevno-nastavne komponente, i razumijevanja posebnosti pojedinih znanstvenih polja. S poštovanjem i svako dobro svim kolegicama i kolegama u sustavu znanosti i obrazovanja. Prof. dr. sc. Vanja-Ivan Savić, mag. iur."]
[102,"IVAN SABOL","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smatram da je izrada Nacionalnih kriterija dobar pokušaj uvođenja reda u vrlo heterogen sustav. Stoga je ovo apsolutno najbolji trenutak da se ovim dokumentom upravo unese reda i ujednačenosti ne samo minimalnih brojeva nego i strukturi dokumenta.\nU tom kontekstu smatram da je potrebno uložiti još truda u harmonizaciju samog dokumenta. Tj iako su svi nacionalni odbori dali neke svoje vizije, ne vidi se ruka nekog urednika koja bi suštinu individualnih dokumenata ujednačila u jednu cjelinu Nacionalnih kriterija.\nNužno je potrebno u dokument unijeti uniformnu strukturu.\nDefinicije koje NISU univerzalne ne bi smjele biti prisutne u \"Dio Prvi\" koji se bavi samo općim odredbama. Sve takve treba izmjestiti u prikladne dijelove\nDefinicije svih kriterija trebaju biti jasne i uniformne. Ono što se zove horizontalni kriterij mora biti jednako primjenjivo kroz sve dijelove dokumenta. \nSvaki zasebni dio morao bi počinjati sa nekim uvodnim člankom pa onda sa općim kriterijima, horizontalnim kriterijima i specifičnim ostalim kriterijima primjenjivim na taj dio dokumenta. Trenutno Dio Prvi ne imenuje neke od kasnijih kriterija niti ih smješta u definicije. Dio Drugi počinje sa horizontalnim kriterijima a Dio treći počinje sa općim kriterijima a ne sadrži jednako definirane ili imenovane horizontalne kriterije\nPrimjere heterogenosti nacionalnih kriterija ću navoditi dalje kroz tekst"]
[103,"VJEKOSLAV TADIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovane kolegice i kolege, u sustavi znanosti sam već 18 godina i ova pravila/pravilnici su se mijenjali, mislim, 3 puta. Do sada je bilo uvažavano da se djelatnici na Sveučilištima većinom biraju u znanstveno – NASTAVNA zvanja… do sada… Čitajući cjelovito ovaj prijedlog, jasno se može uvidjeti da se apsolutno nimalo nije vodila briga o djelatnicima u znanstveno – nastavnom zvanju. Rekao bih da je ovaj prijedlog pisan isključivo za djelatnike u sustavu znanosti koji rade na institutima. Zašto? Evo na primjer, meni kao sveučilišnom profesoru, pola poslova se odnosi na nastavu i rada sa studentima, a pola poslova se odnosi na znanost! E sad, kako ja mogu imati iste uvjete kao kolege sa instituta u ispunjavanju horizontalnih kriterija!!! Apsolutno nikako! Koliko se vodila briga o nastavnim uvjetima, prikazano je u Prilogu 1., gdje je objašnjen poček primjenjivanja ovog pravilnika. Nimalo, jer se tamo opet ne trebaju ispunjati nastavni uvjeti, nego samo bivši znanstveni. Rektorski zbor Vam je nakon iznimno duge procedure i sveučilišnih dogovora predložio svoju radnu verziju uvjeta, koja apsolutno u niti jednoj točki nije prihvaćena nego je predložen dijametralno suprotni prijedlog. Za krajnja zvanja (trajno i red. prof,) uvodite horizontalne kriterije te sa njima mislite povećati znanstvenu produkciju!? (možda se varam)… Dali je rezultat znanstvenog rada, znanstveni projekt, ili znanstveni rad. Obavezujete sada znanstvenike u projekte, tj, dolazi dom ja bih rekao, ukalupljivanja, gdje se 3 – 4 godine isključivo bavi jednom te sitom stvari i nema se vremena za druga istraživanja. Možda bi znanstvena produkcija bila veća da ste u horizontalne uvijete stavili obavezan broj WOS radova!\nS druge strane, koliko je poziva za natječaje u RH, tj. kolika je mogućnost dobivanja projekata?!? Apsolutni nesrazmjer! Po mojoj procjeni možda 2 -3 % znanstvenika može biti voditelj projekata?! Što je sa ostalima? A da ne govorim u kojoj su poziciji sveučilišta OS i ST s obzirom na ZG u dobivanju/financiranju projekata. \nAko već smatrate da moraju biti horizontalni kriteriji aktivni u ovom pravilniku, mislim da bi trebalo omogućiti zamjenu 2 horizontalna kriterija sa posebnim uvjetima, a njih proširiti, uvažavajući prijedloge Rektorskog zbora."]
[104,"MARIO ŽUPANOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Generalna primjedba: i dalje vrijede jednaki kriteriji za znanstvena i znanstveno nastavna radna mjesta bez obzira što je  obim poslova koje rade znanstveno-nastavna radna mjesta neusporedivo veći od onih znanstvenih i podrazumijeva i mentoriranje završnih, diplomskih, doktorskih radova, rad u raznim vrstama povjerenstava itd. Smatramo ovo iznimno neetičnim izjednačavanjem po kriterijima na radnim mjestima koja nisu usporediva."]
[105,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Smjernice predložene u ovim kriterijima očito daju značajnu prednost znanstvenim komponentama, koje prema svojoj naravi pripadaju tzv. horizontalnim kriterijima, naspram posebnih kriterija koji su većim dijelom usmjereni na nastavnu izvrsnost. Ironično, upravo se nastavna komponenta – temelj svake obrazovne institucije – stavlja u drugi plan, iako bi ona trebala biti primarni fokus institucija koje, vjerujem, još uvijek postoje zbog studenata.\nTakođer, smatram posebno problematičnim tumačenje članka 4. stavka (3), gdje se sugerira da se horizontalni kriteriji mogu zbrajati kumulativno. Takav pristup nije samo konceptualno dvojben, već i praktično nepravedan. Umjesto toga, predlažem da se jasno definira broj uvjeta koji kandidat mora ispuniti, bez mogućnosti akumulacije međusobno neusporedivih stavki.\nU duhu valorizacije znanstvenog rada – koja je očito temelj ove reforme – predlažem barem minimalnu otvorenost prema zamjeni jednog horizontalnog kriterija s kriterijem iz članka 40., tj. iz poglavlja Kriteriji nastavnog doprinosa. Time bi se poslala jasna poruka da se i nastavni angažman vrednuje u sustavu koji se, paradoksalno, zove \"znanstveno-nastavno zvanje\".\nKao kandidatkinja u postupku izbora u zvanje izvanredne profesorice, pripremila sam dokumentaciju prema važećim pravilnicima. Ispunila sam 3 uvjeta iz skupine A, 5 iz skupine B i 4 iz skupine C. Prema važećem pravilniku to je značajno više od minimuma potrebnog za izbor. Međutim, uvođenjem novih horizontalnih kriterija – koji uključuju, primjerice, voditeljstvo projekata i mentorstvo doktoranada – postaje neizvjesno hoću li ikada moći napredovati u trajno zvanje.\nPitanje koje se samo nameće: je li pravedno mijenjati \"pravila igre\" nakon 15 godina rada, kada su mnogi od nas profesionalni put temeljili na do sada važećim kriterijima? Uvođenjem uvjeta koji su za mnoge kolege u pojedinim znanstvenim područjima – posebno u nastavnim i primijenjenim disciplinama – objektivno teško dostižni, riskira se gubitak kvalitetnog nastavnog kadra, što dugoročno može štetiti i studentima i institucijama.\n\nStoga vas pozivam da još jednom pažljivo razmotrite ulogu i težinu horizontalnih uvjeta, te da ozbiljno preispitate status i valorizaciju nastavnih kriterija – ne deklarativno, već stvarno i sustavno."]
[106,"DAMIR STANZER","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Nacionalno vijeće trebalo bi povući ovaj prijedlog iz procedure. Ne samo zbog toga što je sadržajno neprihvatljiv, već i zbog formalnih pogrešaka. Gotovo je sigurno da pri donošenju nije poštovana odredba Zakona (ZVOZD) da kriterije predlažu Matični odbori i Rektorski zbor. Očito je da su presudni djelovi teksta (npr. Članci 6. i 7., te 39. i 40., prijelazne odredbe) uradak samog Nacionalnog vijeća. Upitno je ima li 15 članova Nacionalnog vijeća mandat samostalno odlučivati o tako krupnoj stvari kakva je unošenje svojih kriterija koji drastično mijenjaju paradigmu rada u sustavu. Uvođenje obveze projekta i citata nije samo tek „malo povisivanje uvjeta u smjeru povećanja znanstvene kvalitete“ nego kompletno prebacivanje težišta sveučilišta u smjeru koji vodi do problema. Osim toga, izvjesno je da ovaj dokument ne bi izdržao provjeru ustavnosti po temama retroaktivnosti i diskriminacije (na liniji znanstvena vs. znanstveno-nastavna radna mjesta). . \n\nTrebalo bi krenuti iz početka i stvoriti znatno kvalitetniji dokument, temeljen na analizama a ne na mišljenjima i smatranjima nekolicine osoba, pa ma koliko one bili vrhunski znanstvenici. Razina odlučivanja o tako krupnim stvarima koja uključuje naivni „argument Zapada“, „argument piramide“, „citata kao dokaza kvalitete“ i „engleskog jezika kao dokaza kvalitete“, daleko je preniska da bi bila uvažena kao relevantna. U stvaranje istog bi osim ovlaštenih predlagatelja, Matičnih odbora i Rektorskog zbora, trebala snažnije biti uključena cijela akademska zajednica. U temelj prethodne analize trebalo bi ugraditi multidisciplinarni pristup, uz shvaćanje smisla kriterija i napredovanja. Napredovanje ima i nagradnu i motivacijsku komponentu, a ono što se vrednuje treba biti i postignuće i rad (srodne ali različite stvari). Trebalo bi naći jako dobar balans različitih bodujućih kriterija (znatno bolji nego do sad), pazeći da se motiviranjem nekih aktivnosti ne demotiviraju neke druge. Ne bi se smjelo dogoditi da novi kriteriji budu još lošije izbalansirani nego oni prethodni, odnosno da se novim rješenjima na mostu znatno više kvalitete u budućnosti izgubi nego što bi se na ćupriji dobilo. \n\nOni koji to rade trebali bi vratiti ideju sveučilišta na zdrave postavke – ono a) obrazuje; b) znanstveno istražuje; c) stručno radi i d) surađuje s društvom i gospodarstvom. Iz takvih postavki treba stvoriti kriterije koji a) ispravno balansirano nagrađuju postignuća po sve 4 zadaće i b) ispravno balansirano motiviraju rad po sve 4 zadaće."]
[107,"JELENA ČULIN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Ovim se prijedlogom, nažalost, nastavlja pristup u kojem se znanstvena zajednica promatra s izraženim nepovjerenjem, pri čemu se znanstvenike tretira gotovo kao potencijalne prekršitelje.\nPosljedično se umanjuje ili u potpunosti zanemaruje vrijednost domaćih znanstvenih aktivnosti. Zanima me postoji li stručno utemeljeno obrazloženje zašto rad objavljen na engleskom jeziku u domaćem časopisu i onaj u stranom časopisu istog kvartila nemaju jednaku vrijednost? Da inozemno ne znači nužno i kvalitetno, pokazali su još 2013. srpski znanstvenici, objavivši u rumunjskom časopisu rad u kojem su citirali Šilju i Borata.\nPretjerana normiranost može rezultirati apsurdima. Primjerice, prema predloženim kriterijima, radovi Francisa Cricka na otkriću strukture DNK ne bi bili vrednovani jer nisu sadržavali izvorni doprinos u području izbora pristupnika.\nKoje su dugoročne posljedice sustava s ovako postavljenim kriterijima, koji se oslanjaju isključivo na formalne pokazatelje i kvantitativne metrike, zanemarujući stvarne znanstvene vrijednosti?"]
[108,"MARKO PEĆIN","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Ovo je skupni komentar koji se odnosi na cijeli prijedlog uvjeta. \nPrijedlog gotovo zanemaruje institucijske doprinose koji su nužni za svakodnevno i dugoročno funkcioniranje fakulteta i sveučilišta. Izuzev čelnih funkcija na koje je teško doći,  ne prepoznaje se sustavni i često dugotrajan angažman u različitim oblicima institucionalnog rada poput sudjelovanja u sveučilišnim i fakultetskim tijelima. Izuzetno je važno njihovo funkcioniranje u akademskoj sredini.  Pritom bi trebalo vrednovati rad u  odborima i povjerenstavima (član ili predsjednik), vođenje alumni udruga, voditeljstvo poslijediplomskih studija ili programa cjeloživotnog obrazovanja, ERASMUS koordinator, CEEPUS koordinator. Smatram da bi se i ovi oblici institucijskog doprinosa trebali prepoznati i adekvatno vrednovati. Bojim se da će zanemarivanje ovih aktivnosti dovesti do slabije motiviranosti zaposlenika na fakultetima za sudjelovanje u istima te time narušiti normalno funkcioniranje institucija. Također treba uvesti vrenovanje sudjelovanja u odborima, radnim tijelima, područnim vijećima i sl. Sveučilišta.\nFinancijska vrijednost projekata nije najbolji pokazatelj znanstvene relevantnosti i doprinosa projekta. Trebalo bi razmisliti o uklanjanju minimalne vrijednosti projekata iz navedenog razloga.\nVratiti uvjet prezentiranja radova na znanstvenim ili stručnim skupovima (domaćim i međunarodnim) kao i recenzije ne samo za znanstvene već i stručne časopise.\nRevidirati broj projekata na kojima se mora sudjelovati kao voditelj ili suradnik. Koji puta suradnik odradi puno veći posao na projektima nego sam voditelj!\nStaviti voditelj projekta ili suradnik na dva projekta (ne jedno i drugo) za viša zvanja, a ne jedno i drugo (pravednije ili, a ne i). Smatram da vođenje projekata ne bi trebalo postati jedan od glavnih kriterija za napredovanje. To svakako jest važno i treba se vrednovati, no smatram da ne treba biti jedan od glavnih, općih uvjeta za napredovanje, a osobito uz kvalitativni i kvantitativni uvjet. U veterinarskoj medicini je teško dobiti projekte bez suradnje sa recimo Medicinskim fakultetom gdje je uglavnom i voditelj sa medicine. Taj uvjet za viša zvanja će biti teško “uhvatljiv”\nStručni rad se ne vrednuje. \nUvesti u horizontalne uvjete i nagrade dobivene od strane studenata i studentskih udruga za najbolje ocijenjenog predavača/suradnika/nastavnika.\nUz mentorstvo obranjenog doktorskog rada možda staviti kao zamjenu i ulogu studijskog savjetnika (2 ili 3 kandidata).\nVratiti glavnog autora kao jedne od mogućnosti jer nije samo prvi/zadnji ili dopisni autor najvažniji. Kod radova koji su interdisciplinarni ima više glavnih autora koji su jednako pridonjeli."]
[109,"IVANA KNEŽIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Nastavlja se nepotrebna i štetna praksa učestalog mijenjanja kriterija za napredovanje u više zvanje, tj. - prema novoj terminologiji - na „radno mjesto više razine“, koja unosi kaos u hrvatski znanstveni sustav i otežava znanstvenicima sustavno i dugoročno planiranje znanstvenih aktivnosti. Pritom se svakom izmjenom kriteriji za napredovanje pooštravaju, što ovu praksu – osim neopravdanom i štetnom – čini i nepravednom. Kriteriji su nepotrebno dodatno zakomplicirani u odnosu na trenutno važeće kriterije Nacionalnog vijeća za znanost i Rektorskog zbora. Nije jasno zašto je postojala potreba za uvođenjem tzv. horizontalnih kriterija i koja je njihova svrha. Osobe na znanstveno-nastavnim „radnim mjestima“ moraju zadovoljiti dvostruke kriterije za izbor  na „radno mjesto više razine“ te je stoga nepravedno dodatno uvjetovati napredovanja na znastveno-nastavnim „radnim mjestima“ članstvom odnosno vođenjem znanstvenih projekata. Taj kriterij trebao bi ostati, kao i do sada, jedan od kriterija znanstveno-stručnoga doprinosa koji je moguće, ali ne i nužno ispuniti za izbor u više zvanje. Ili, ukoliko se inzistira na tzv. horizontalnim kriterijima, on bi trebao biti zamjenjiv jednim, a ne trima kriterijima koji su navedeni u skupini kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa. Razlog više za to je i to što postoji velika opasnost od odobravanja (ili neodobravanja) projekata po ideološkom ključu, posebice kad je riječ o humanističkim znanostima."]
[110,"IVANA VRSELJA","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Trenutni prijedlog kriterija gotovo u potpunosti zanemaruje institucijske doprinose koji su nužni za svakodnevno i dugoročno funkcioniranje akademske zajednice. Izuzev čelnih funkcija, ne prepoznaje se sustavni i često dugotrajan angažman članova akademske zajednice u različitim oblicima institucionalnog rada – sudjelovanje u sveučilišnim i fakultetskim tijelima, radu odbora i povjerenstava, vođenje alumni udruge sastavnice, voditeljstvo doktorskog studija/programa cjeloživotnog učenja/specijalističkog studija, ECTS koordinacija, Erasmus koordinacija itd. \nOve aktivnosti, iako ne ulaze u uži okvir znanstvene produkcije, imaju iznimnu vrijednost za očuvanje i unapređenje kvalitete visokoškolskog sustava. One zahtijevaju vrijeme, stručnost, odgovornost i predanost, te izravno utječu na standarde rada, akademsku kulturu i obrazovne ishode.\nStoga bi bilo nužno revidirati kriterije na način da se i ovi oblici institucijskog doprinosa jasno prepoznaju i adekvatno vrednuju, osobito kada je riječ o znanstveno-nastavnim radnim mjestima. U suprotnom, postoji opasnost da se ovakav rad nastavi percipirati kao nevidljiv i manje vrijedan, što dugoročno može narušiti ravnotežu između težnje znanstvenoj produkciji i funkcioniranja institucija."]
[111,"MIRKO DUIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Tendencija automatskog pridavanja manje vrijednosti domaćim aktivnostima u odnosu na inozemne aktivnosti djelatnika je prisutna u mnogim stavkama ovog dokumenta. Ujedno, takav pristup nije utemeljen argumentacijom već se to predstavlja kao očito. Stoga bi mnoge stavke u dokumentu u tom smislu trebalo revidirati da se ne kreće od pogrešne i neutemeljene pretpostavke da se različite znanstvene, stručne i druge aktivnosti koje djelatnici obavljaju na području Hrvatske automatski smatraju manje vrijednima od istih ili sličnih aktivnosti koje se obavljaju bilo gdje izvan Hrvatske."]
[112,"GORAN PETROVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Kriteriji za reizbor u odnosu na kriterije za izbor su drastično različiti po znanstvenim područjima. Također, u nekim područjima gotovo u potpunosti ignoriraju zakonsku odredbu (ZVOZD članak 42):  Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto.\nSmatram kako nema potrebe snižavati zakonsku granicu od najmanje polovine kriterija jer ZVOZD omogućuje člankom 37 stavak (2): Nastavnici na sveučilištu zapošljavaju se na nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača samo ako se na sveučilištu izvode kolegiji koji ne zahtijevaju znanstveni pristup za potrebe korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu odnosno kada se na sveučilištu izvodi stručni studij.\nStoga ne reizabrani znanstvenici ne moraju dobiti otkaz nego se mogu zaposliti za potrebe korepeticije, održavanja vježbi ili nastave na stručnim studijima.\nTime se osnažuje motivacija za znanstvenu izvrsnost."]
[113,"IVANA ŠKRINJAR","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Poštovani,  čl. 40., stavka d - nepravedno je za udžbenike koji imaju više autora ovakvo dijeljenje. U biomedicini su udžbenici često interdisciplinarni i zahtijevaju znanje specijalista iz različitih područja, a često i subspecijalistička znanja unutar iste specijalizacije. Stoga u pisanju sveučilišnog udžbenika sudjeluje velik broj autora. Smatram da su ovakvim uvjetom autori udžbenika u biomedicini zakinuti. Predlažem da se ostavi kako je navedeno u važećem pravilniku - \"Da je prije izbora u zvanje docenta ili nakon izbora u prethodno znanstveno-nastavno zvanje u autorstvu ili koautorstvu objavio znanstvenu knjigu, sveučilišni udžbenik ili sveučilišni priručnik.\", znači bez ograničenja broja autora. \ndoc.dr.sc. Ivana Škrinjar, Stomatološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu"]
[114,"LOVORKA BARAĆ LAUC","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","S obzirom na upravo prihvaćen i promoviran Hrvatski plan za otvorenu znanost smatram da kriteriji moraju uzeti u obzir i vrednovati aktivnosti vezane uz otvorenu znanost. Ako toga nema, motivacija znanstvenika za primjenu otvorene znanosti bit će znatno smanjena te će predviđene aktivnosti ali i sam učinak Hrvatskog plana za otvorenu znanost biti upitan. Osim toga, kriteriji bi trebali biti usklađeni sa svim nacionalnim dokumentima pa tako i s upravo prihvaćenim Planom."]
[115,"KSENIJA BAŽDARIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog kriterija trebao bi obuhvatiti više kriterija nego ranije. Nažalost uopće ne obuhvaća uopće prakse otvorene znanosti (otvorena recenzija, otvoreni podaci, preprintevi, itd.)  koje se spominju u Zakonu u znanosti niti ih slijedi. \nPrijedlog brojanja citata u suprotnosti je s principima otvorene znanosti i potpisanom Coara poveljom (potpisnica Sveučilište u Rijeci). U zemljama poput Nizozemske i SAD brojanje citata napušteno je pred nekoliko godina a mi ga sada predlažemo uvesti bez znanstveno utemeljenog razloga i s ogromnim razlikama među područjima (od 5-150 citata). Posljedično će brojanje citata dovesti do manipulacije citatima i mogućim oduzimanjima zvanja i sudskim tužbama koje će dodatno opteretiti sustav. Prepoznavanje istraživačkog rada kroz sudjelovanje u projektima je pomak, međutim kumulativno je 50000 eura prevelik iznos za biomedicinu koja je jako šarolika odnosno interdisciplinarna. U ostalim kriterijima institucijski se rad uopće ne prepoznaje  (rad u povjerenstvima) pa se postavlja pitanje kako će se uopće ljude motivirati na takav rad."]
[116,"KATARINA PEOVIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Prijedlog ne sadrži nikakvu analizu, probleme niti ciljeve i rješenja koja bi dala uvid u motive i svrhu navedenih promjena. Ne daje se niti analizu prethodnih promjena propisa i učinaka tih promjena. Svaki legislativni prijedlog trebao bi imati procjenu učinaka, a naši zakoni i propisi taj kriterij uporno zanemaruju. Posljedica je pravna nesigurnost, nedostatak ujednačenosti pravne prakse što je Ustavom garantirana kategorija. To se osobito odnosi na područje znanosti. Znanstvenici u Hrvatskoj igraju utakmicu čija će pravila saznati tek na kraju."]
[117,"MARKO KOVAČIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ","Predmetni tekst donosi povećanje opterećenja povjerenstvima za zapošljavanje i posljedično matičnim odborima. Potrebno je definirati kako povjerenstva trebaju pisati izvještaje, posebice u kontekstu kumulativnih kriterija. Prilažu li se izvjeđća prethodnih izbora i zapošljavanja ili se za svako novo napredovanje piše cjeloviti izvještaj? Osim toga, potrebno je na neki način honorirati sudjelovanje u povjerenstvima za institucionalne članove. Vanjski članovi su u pravilu financijski stimulirani, no oni nisu predsjednici povjersentava, već su to u pravilu interni. Međutim, internim članovima se vrijeme i trud za pisanje izvještaja (što je ugl. posao Predsjednika povjerenstva) ne honorira. Predlažem da se kao jedan od institucionalnih kriterija navede i predsjedništvo u povjerenstvima za zapošljavanje."]
[118,"IVAN BURIĆ","NACIONALNE SVEUČILIŠNE, ZNANSTVENE I UMJETNIČKE KRITERIJE ,\nDIO PRVI ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa \nČlanak 7. \nPredlažem da se pod kriterij stučnog doprinosa, točka c. (recenziranje projekta) doda i recenzija studijskih programa. Dakle, predlažem da točka c glasi: recenziranje projekata – pristupnik je bio recenzent (izvjestitelj ili član panela) za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt recenziranje projekata ili za studijski program.\nObrzaloženje: recenzentski posao za strudijski program suštinski se ne razlikuje od recenzentskog programa za znanstveni ili stručni projekt. Dapače, obično je složeniji i zahtjevniji za recenzenta. Posebice se to odnosi na doktorske studije Stoga smatram da bi bilo nužno u točku c. uvrstiti i recenziju nastavnog programa, posebice doktorskog studija."]
[119,"MARINA LOVRIĆ","DIO PRVI ,\nOPĆE ODREDBE","Primjedba se odnosi na tvrdnju iz Standardnog obrasca sadržaja dokumenta za savjetovanje gdje stoji sljedeće: Prijedlog kriterija usmjeren ujednačavanju i jasnoći kriterija za izbor odnosno reizbor na radna mjesta formiranjem jednog akta kojim bi isti kriteriji bili propisani, a s obzirom na to da je isto do sada bilo propisano u više zasebnih podzakonskih akata… dalje u tekstu se navodi puno raznih zasebnih akata kojima se potvrđuje njihov obujam do sada.\nOno što je međutim tu proturječno stoji u članku 5.  Općih kriterija za izbor na radno mjesto gdje stoji sljedeće: (1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu može se zaposliti pristupnik koji ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koji ispunjava Nacionalne kriterije te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta.\nDakle, osim Nacionalnih kriterija, uvode se opet dodatni kriteriji utvrđeni aktom pojedinog visokog učilišta odnosno znanstvene institucije."]
[120,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nPredmet normiranja","Navedeno je predmet normiranja što je nomotehnički netočno jer propis propisuje a zakon normira"]
[121,"MARIO BOGDANOVIĆ","OPĆE ODREDBE,\nPredmet normiranja","U članku 1. (Predmet normiranja) stavku 1. sugeriram nadopuniti postojeći tekst da glasi: \"Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima propisuju se kriteriji i dokazi o ispunjavanju kriterija u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstvenoi nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu te napredovanja snastavnih radnih mjesta profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru (na Veleučilištu ili Sveučilištu) na viša znanstveno-nastavna radna mjesta izvanrednog profesora i redovitog profesora.\"\n\nOBRAZLOŽENJE:\n\nPoštovani,\n\nNormativni okvir sustava visokog obrazovanja i znanosti i RH postavljen je na prinicipima međusobne nepovezanosti, neprohodnosti (u tzv. „silosima“/vertikalama između ključnih sastavnica: nastavne, znanstvene i znanstveno-nastavne vertikale). Da je navedeni sustav među „silosima“/verikalama nepovezan (isključiv jer nema logične povezanosti i prohodnosti, ujedno je i diskriminatoran), po mom uvjerenju je i nepravedan, a to ću ovdje pokazati na osobnom primjeru, kako bi donositelji odluka o kriterijima za zapošljavanje i napredovanje u sustavu visokog obrazovanja i znanosti RH imali uvide u ovakve i slične slučajeve, te mogli korigirati, nadopuniti normativni okvir i tako usmjeriti sustav visokog obrazovanja i znanosti u željenom smjeru. \n\nKonkretno:\n\n- u znanstvenom sam zvanju znanstvenog savjetnika (2023.), dakle prethodno sam bio biran u znanstvena zvanja znanstvenog suradnika (2012.) i višeg znanstvenog suradnika (2014). U normativnom i vremenskom smislu mogao sam prema ostvarenim uvjetima biti biran u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika u trajnom zvanju da sam na osobni zahtjev na vrijeme pokrenuo izbor nakon isteka 5 godina od prethodnog izbora (od veljače 2019).\n- na nastavnom sam radnom mjestu profesora stručnog studija u trajnom izboru (prethodno sam bio u zvanju i radnom mjestu profesora stručnog studija). Zvanja su ukinuta pa se sada po novom Zakonu iz 2022. kod napredovanja bira samo na radno mjesto.\n- U naslovnom sam znanstveno-nastavnom zvanju docenta, biran 2 (dva) puta (2013. i 2021.), povremeno (prigodno) sam u tom svojstvu izvodio sveučilišnu nastavu u inozemstvu i tuzemstvu, iako sam drugi put pokrenuo izbor po javno raspisanom natječaju (2020). Tada po ostvarenim uvjetima mogao sam (teorijski) biti biran u više naslovno znanstveno-nastavno zvanje (nasl. izv. prof.), ali nisam bio u situacijskoj mogućnosti isposlovati raspisivanje takvog natječaja.\n- Na radnim mjestima sveučilištnog asistenta i višeg asistenta/postdoktoranda radio sam 10 godina (2008.-2018., tj. do isteka ugovora o radu na određeno vrijeme, a u tom razdoblju biran sam u znanstveno zvanje znanstvenog suradnika (2012.), znanstveno-nastavno zvanje naslovnog docenta (2013.) i višeg znanstvenog suradnika (2014).\n\nNe spominjući ovdje prethodno ostvarena ostala zvanja u različitim poljima, niti ostvarene propisane važeće uvjete Rektorskog zbora za najviša znanstveno-nastavna (naslovna) zvanja i radna mjesta,  moja sadašnja (osobna) normativna situacija je takva da ne mogu biti biran na radno mjesto izvanrednog profesora, jer je „silosno“ normativno propisano da pristupnik treba biti 5 godina na radnom mjestu docenta (znanstveno-nastavna vertikala). Osobno imam 5 godina radnog staža u zvanju i radnom mjestu profesora stručnog studija i nakon toga radni staž na radnom mjestu profesora stručnog studija u trajnom izboru, što se ne uvažava kod zapošljavanja na znanstveno-nastavnom radnom mjestu izvanrednog profesora, iako je propisan isti koeficijent složenosti poslova. Konkretno, koeficijent složenosti radnog mjesta od 2,90 propisan je i za profesora stručnog studija i docenta, stoga bi navedeni radni staž trebao biti istovrijedan. Kad bi normativno bio istovrijedan moguća bi bila tranzicija s nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija na znanstveno-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora.\n\nIsto se uočava i kod propisanog koeficjenta složenosti od 3,35 kod radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom zvanju i izvanrednog profesora. Time je ostao i produbio se problem neprohodnosti iz jedne u  drugu vertikalu/“silos“, tj. iz nastavne u znanstveno-nastavnu). Tu također zbog normativne blokade nije moguća tranzijca s nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora (zbog radnog staža na prethodnom radnom mjestu). Slična prohodnost omogućena je nekim državama (npr. s radnog mjesta višeg predavača na docenta i onda vertikalno dalje).\n\nTakođer u sadašnjem normativnom uređenju za zapošljavanje na višem znanstveno-nastavnom radnom mjestu (iznad docenta) nemaju veze prethodno izvršeni  izbori u naslovna znanstveno-nastavna zvanja docenta (2013. i 2021.). Naime, naslovna znanstveno-nastavna zvanja i honorarni rad na Sveučilištu ne rezultira ispunjenjem temeljnog uvjeta (5 godina radnog staža na radnom mjestu, npr. docenta). Iz naslovnog znanstveno-nastavnog zvanja (bilo kojeg) radni staž počinje teći zapošljavanjem na znanstveno-nastavnom radnom mjestu (početno od docenta). Primjerice netko može biti u naslovnom znanstveno-nastavnom zvanju redovitog profesora u trajnom izboru, ali kad bi želio raditi na znanstveno-nastavnom radnom mjestu trebao bi početi od znanstveno-nastavnog radnog mjesta docenta. Naime, takva tumačenja su mi upućena.\n\nStoga, konkretno ukoliko bih sada želio raditi u znanstveno-nastavnom „silosu“ (vertikali) trebao bih početi na radnom mjestu niže razine složenosti (docent ima koeficijent složenosti 2,90), raditi 5 godina na tom radnom mjestu da bih stekao uvjete za izvanrednog profesora. To nije niti logično niti povoljno za pristupnika, jer sam primjerice sada na nastavnom radnom mjestu više razine složenosti, tj. nastavnom „silosu“ (vertikali) i na radnom mjestu profesora stručnog studija u trajnom izboru s koeficijentom 3,35 koji je istovjetan onom izvanrednog profesora), dakle znanstveno-nastavno radno mjesto docenta je ono s nižim koeficijentom složenosti i nižom plaćom od nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom izboru.\n\nJe li to dobar, pravedan, cijelovit i logično uređen sustav? Ili ipak treba za ovakve i slične slučajeve omogućiti normativnu prohodnost između „silosa“ (vertikala) znanstvenih, nastavnih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta? Je li korektno, pravedno prema kolegama (meni znanim, doduše malobrojnim) koji su na radnim mjestima profesora stručnog studija u trajnom izboru, u najvišim znanstvenim zvanjima npr. znanstvenog savjetnika u trajnom izboru, s zadovoljenim uvjetima Rektorskog zbora za najviša znanstveno-nastavna zvanja/radna mjesta, naslovnim znanstveno-nastavnim zvanjima, koji bi htjeli, a ne mogu „po logici stvari“ promijeniti „silos“/vetikalu i prijeći u znanstveno-nastavnu vertikalu bez gubitaka u koeficijentu i plaći?   \n\nStoga bi trebalo osim u ovim Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, dodati članak i u Zakonu koji bi omogućio prohodnost između silosa/verikala (znanstvenog, nastavnog i znanstveno-nastavnog). Konkretno sam o tome napisao i predložio u drugim komentarima ovog javnog savjetovanja. Molim Vas da se razmotri ovaj moj prijedlog i nadam se prihvati.\n\n S poštovanjem uz srdačan pozdrav,\nNasl. doc. dr. sc. Mario Bogdanović, znanstveni savjetnik, prof. struč. stud. u trajnom izboru, dipl. oec., prof. psih."]
[122,"KRISTIAN TURKALJ","OPĆE ODREDBE,\nPredmet normiranja","Predmet normiranja su znanstvena odnosno znanstveno-nastavna radna mjesta pri čemu se pri njihovom normiranju uopće ne vodi računa o bitnim razlikama između ta dva različita zanimanja. Ovakvim jednoobraznim normiranjem dviju različitih zanimanja zanemaruje se nastavna komponenta znanstveno nastavnih radnih mjesta, a  koja čini 50% radnog vremena. Istovremeno, od zaposlenih na sveučilištu se očekuje da ostvare 100% uvjeta kao i zaposleni na institutima koji se znanošću bave u punom radnom vremenu . Mišljenja sam da je ovaj način normiranja protivan članku 14. Ustava budući da uvodi nejednak tretman u primjeni kriterija. Također, ovakav način normiranja protivan je i čl. 44  koji propisuje da građani pod jednakim uvjetima imaju pravo sudjelovati o obavljanju javnih poslova.. Konačno, Sveučilišta bi primarno trebala postojati radi studenata i njihovog obrazovanja. Slijedom svega navedenog trebalo bi u potpunosti promijeniti način normiranja predmeta ovih Nacionalnih kriterija te odgovarajuću težinu staviti i na nastavne kriterije, a ne samo na znanstvene. Pri čemu znanstveni kriteriji za nastavno znanstvena radna mjesta ne bi smjeli prelaziti 50% uvjeta."]
[123,"VIKTOR GOTOVAC","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Principijelno, a ustavnopravno-relevantno, ovim kriterijima ne prileži nikakvo pojašnjenje, obrazloženje ili razlaganje kako cilja, tako ni sadržaja uređenja. Na takav način uređenje ovih kriterija postaje i jest sasvim arbitrarnpo i diskrecijsko, povređuje princip razmjernosti, a i legitimnih očekivanja zaposlenih čija prava i obveze uređuje."]
[124,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Komentar na stavak (1): \nZa mnogo kriterija zapravo nije propisano što mogu biti dokazi o ispunjavanju, iz kojih izvora se pribavljaju, tko jamči za njihovu točnost i kako se osigurava da su dokazi ujednačeni unutar nekog područja znanosti, ali i među područjima i poljima za koja su zaduženi različiti Matični odbori. U dosadašnjoj praksi su različiti Matični odbora davali dodatne upute za pisanje izvještaja i dostavljanje dokaza (koji međusobno nisu bili ujednačeni), a zatim su i različite ustanove i različite knjižnice na različite načine prikupljale dokaze i oblikovale potvrde (primjerice, o bibliometrijskim pokazateljima).\nBilo bi poželjno da se u što većoj mjeri, kad god je to moguće, dokazivanje ispunjavanja kriterija temelji na sustavu CroRIS i podacima koji su u sustavu sadržani.\nPravilnik o informacijskom sustavu i infrastrukturi sustava visokog obrazovanja, znanstvene i umjetničke djelatnosti (NN 33/2024 (20.3.2024.)) propisuje da „Podaci iz informacijskog sustava CroRIS služe kao dokazi o ispunjavanju kriterija u postupku zapošljavanja na slobodno radno mjesto, izbora na više radno mjesto, odnosno reizbora te izbora u naslovnog nastavnika odnosno znanstvenika na visokom učilištu i znanstvenom institutu.“ (čl. 3 stavak (3)).\nSuradnjom MZOM-a, NVZVOTR-a i CroRIS-a trebalo bi omogućiti da se svi relevantni dokazi za postupak napredovanja zaista mogu zabilježiti u sustavu CroRIS, i da se po potrebi na pregledan način iz sustava mogu izvući."]
[125,"MIROSLAV JOLER","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","Nakon što je u ovom trenutku već prijavljeno 2369 komentara, teško da još jedan specifični komentar može učiniti razliku i biti zamijećen. Stoga jedan načelni komentar, na početku cijelog dokumenta. Problem ovog i ovakvog dokumenta je što s najviše razine propisuje naoko jednake uvjete za sve, pri tome previđajući da ljudi rade u bitno različitim uvjetima i to ne samo od sveučilišta do sveučilšta i fakulteta do fakulteta, nego čak i unutar istih fakulteta. Kao što su neki ljudi došli u situaciju ispasti uspješni ne toliko i nužno svojim osobnim radom, nego zahvaljujući okolnostima i drugim čimbenicima, tako razni ne uspijevaju ispuniti neke kriterije unatoč svojem trudu i predanom radu, zahvaljujući situaciji u kojoj na svojoj ustanovi jesu. Drugim riječima, ne može se pod isto podvesti uvjete i rad na FER-u, FSB-u, IRB-u ili negjde na Sv. u Puli, Zadru, Sv. Sjever i sl. Dok si jedni mogu priuštiti postavljati i osjetno zahtjevnije uvjete, drugima nije lako ispuniti niti ove niti dobiti odgovarajući kadar da radi tamo. Centralizirano odlučivanje o napredovanjima kroz matične odbore i ovakve propise jest i anakrono i nefleksibilno i bilo bi bolje fakultetima prepustiti selekciju i izbor svojih kadrova, a Ministarstvo da na kvalitetu utječe preko programskih ugovora koje sklapa sa sveučilištima i kriterijima koje postavlja u njima.\nOvaj dokument također ima jaz između dostupne količine novca koje Ministarstvo i pridružene mu instance nude na raspolaganje znanstvenicima putem natječaja te kriterija koje potom traže za nečije napredovanja u zvanje. Kada treba financirati znanost, istraživanja i nastavne potrebe, tradicionalno je novca premalo i do njega obično dođu oni bolje umreženi ljudi koji su bliže centrima utjecaja (a znamo i da se natječaji često ne vode osobito objektivno, nepristrano i transparentno, koju situaciju otežava i to što smo mala zemlja i s nedostatkom razdvajanja profesionalne objektivnosti i osobnih poznanstava). A kada treba napredovati u zvanje, u dokumentu se traže neki kriteriji koji ne koreliraju s realitetom za dobar dio ustanova. Poštenije i realnije bilo bi da Ministarstvo to otvoreno kaže ljudima i radije zatvori neke centre koje se nekritički uspostavljalo ranijih godina, nego da senjihove zaposlenike tiho i dugotrajno guši i frustrira u možebitnoj nemogućnosti ispunjenja dovoljno kriterija za napredovanje.\nTakođer, ovaj dokument objedinjava nekoliko ranijih odvojenih dokumenata pa tako i prepisuje neke klauzule koje su bile prisutne u njima, a koje nemaju uporište u našoj stvarnosti i zbog toga postaju de facto neprovedive po tome kako je neka odredba zapisana ili su svi dionici osuđeni na friziranje istine i okretanje glave na drugu stranu. Premda dokument nastoji bolje i točnije definirati neke klauzule i kriterije, sa svakom novom verzijom, dokument je sve teži i neprotočniji za čitanje i razumijevanje, s toliko kompliciranih birokratskih klauzula da nekome izbor u zvanje, unatoč njegovim realnim postignućima po raznim točkama, postaje \"specijalni projekt\", stres i frustracija da se uopće prikupe, pobroje i predoče sve činjenice po tim brojnim točkama i kriterijima po kojima će ga onda neko povjerenstvo i matični odbor evaluirati.\nUsput rečeno, i stariji ljudi koji su sudjelovali u radu Matičnih odbora, slažu se u privatnom razgovoru da su izbori putem Matičnih odbora anakronizam i da se to na fleksibilnom Zapadu tako ne radi, nego sveučilišta/fakulteti/odjeli sami provode evaluaciju i promociju kandidata u više zvanje, ali mi se i dalje držimo toga anakronizma. Pri tome još za sve te godine postojanja matičnih odbora nema niti jasnoga predloška po kojem treba sastaviti izvješće za Matični odbor, nego se svaki kandidat informira kako zna i umije po privatnim razgovorima s nekim članovima odbora, a svaki novi sastav matičnog odbora donosi neku svoju filozofiju i svoju \"politiku\". A imali smo i shizofrenu situaciju da dva matična odbora istog područja (npr. Tehničke znanosti), različito tumače jedan te isti tekst po kojemu rade pa je m. odbor za jedno polje (npr. Strojarstvo) izbore provodio po svojem tumačenju, dok je m. odbor za drugo polje (npr. Elektrotehnika), izbore vršio po svojem - drukčijem - tumačenju toga istoga teksta.\nU sažetku, dokument je esencijalno slijep na stvarne izazove našeg sustava, pokušava isti filtar primijeniti na pojedince koji rade u znatno različitim uvjetima (ne svojom krivnjom!), i nastavlja nemušto kopirati praksu iz ranijih godina. Sami numerički kriteriji koji su zapisani ovdje, vidi se da su kontinuitet tog paušalnog nabacivanja brojevima članova neke radne skupine (kriteriji su birokratski inkrementirani po 1, 2 ili 50%, 100% ili sl.), pri čemu u slučaju kriterija citiranosti (što je jako kontroverzan kriterij) ima i nekih čudnih razlika u traženom broju citata s obzirom na znanstveno polje, koje razlike djeluju kao da su se neki lobiji uspjeli izboriti za niže kriterije - a bez jasnog i očitog razloga zašto bi niži kriteriji citiranosti bili baš u njihovom slučaju, dok je drugim srodnim poljima odrezano znatno više citata - onako \"od oka\"."]
[126,"MATEJ TRPIN","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\nPredmet normiranja su uvjeti za napredovanje na znanstvenim, odnosno znanstveno-nastavnim radnim mjestima. Potrebno je jasno razlikovati ta dva tipa radnih mjesta, s obzirom na to da znanstvenici nisu obvezni ispunjavati nastavnu komponentu. Stoga se predlaže težinska prilagodba kriterija za znanstvena radna mjesta, kako bi se osigurala pravedna i uravnotežena evaluacija u skladu s prirodom radnog mjesta."]
[127,"SILVANA DUNAT","Predmet normiranja,\nČlanak 1.","(u daljnjem tekstu: Nacionalni kriteriji )  - izbrisati razmak prije zadnje zagrade"]
[128,"ARNALDA DOBRIĆ","OPĆE ODREDBE,\nUstroj znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih, ","-verzija zakona/kriterija po kojoj je osoba zaposlena morala bi biti ona koja osobu prati tijekom napredovanja. Moguća je eventualno jedna promjena ako je osoba zaposlena kada je novi zakon tek trebao biti donesen i onda bi za taj sveukupno mali broj osoba u toj situaciji trebale imati prijelazni period\n-promjena kriterija ad hoc u smislu evaluacije kvalitete određene publikacije ne može se donijeti na način da se pristupnicima koji su se ranije birali nešto evaluira kao a1 a istovjetna publikacija (bez definiranog pada u kvaliteti kao što je to mogući slučaj sa časopisima) osobama koje odjednom podliježu novom zakonu to odjednom postaje a2 (a o tome odluku donose i osobe kojima se ista publikacija bolje evaluirala) a raspodjela unutar a1 kategorije je prilično bespotrebna\n-poticanje larpurlaritstičkog objavljivanja i hiperprodukcije koječega doista nema smisla posebno u strukama s malim brojem osoba koje se međusobno znaju jer je upravo ovo nerijetko temelj za iskazivanjem osobnih stavova – neizbježnost objavljivanja jednog samostalnog rada na hrvatskog poligon zasigurno je direktna ovisnost ne samo o kvaliteti rada nego volji recenzenta u okruženju u kojem mi objavljujemo radove \n-krajnje je nelogično i odavno je tako da osobe na fakultetima i institutima čija je kompozicija radnog vremena bitno različita imaju istu znanstvenu obvezu dok je na fakultetima satnica nastavnika daleko viša za izbor u zvanje u odnosu za naslovno zvanje zaposlenika instituta \n-ako u ovome i prethodnim inačicama ovih uvjeta predstojnik katedre navodi kao čelno mjesto, zašto se na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu to ne prizna a za istu se funkciju dobiva i naknada\n-međunarodni znanstveni ili stručni skup- što znači ugledna ustanova i koliko članova mora biti iz inozemstva da bi se skup tako definirao. Kako se za znanstvenika iz RH evaluira sudjelovanje na skupu u Francuskoj specifične teme s francuskim znanstvenicima u organizacijskom i programskom odboru?\n-u nekim članicama EU, npr. Francuska, kada se stvore uvjeti i osoba ode u rezibor u bilo kojem znanstveno-nastavnom zvanju, osoba može u tom zvanju ostati do mirovine ako ima manju ali kontinuiranu nastavnu i znanstvenu aktivnost\n-postavlja se pitanje hoće li itko od znanstvenika objavljivati stručne radove koji su spona između znanosti i prakse te što će se dogoditi sa časopisima čije su primarne teme manje relevantne (npr. bave se manjim jezicima ili skupinama jezika isl.)\n-čl. 30 (15) odnosi li se ova raspodjela bodova i na knjigu u cijelosti?\n-čl. 30 (16) – znaju li predlagatelji kriterije za definiranje svjetskog jezika te smatrate li portugalski, ruski ili malteški bitnim za filologiju?\n-čl. 31 (3) – ako je nešto objavljeno u interdisciplinarnoj publikaciji ili je rad interdisciplinaran ali je časopis više orijentiran na jednu stranu interdisciplinarnosti, dovodimo li novom prosudbom na razini Sveučilišta u pitanje odluke recenzenata i ne otvaramo li time poligon za vježbanje strogoće, iskazivanje animoziteta i sl. što je češće upravo u slučajevima kada procjenu u povjerenstvu donosi osoba koja nema sve kompetencije za neko interdisciplinarno područje ali je ipak bliža u odnosu na druge kolege?\n-zašto se ne omogući bolja prohodnost na horizontalnoj razini – unutar fakulteta prijelaz iz znanstveno-nastavnih zvanja u lektorska odnosno predavačka i obrnuto?"]
[129,"VIŠNJA TROSKOT","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, koja su definirana čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22)."]
[130,"IRENA VADJON","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","čl. 2 (3) nastavna radna mjesta treba uskladiti sa Zakonom te bi svakako trebalo istaknuti koja polja tj. grane spadaju u nastavna radna mjesta kao što se u (4) navode lektor i strani jezici"]
[131,"SVEUČILIŠTE VERN","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Predlažemo da se na ovom mjestu jasno utvrdi postojanje zaposlenih nastavnika na radnim mjestima profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru kao i da se u daljnjem tekstu, optimalno u prijelaznim i završnim odredbama, jasno utvrdi postupak izbora i reizbora za zaposlene na nastavnim radnim mjestima profesora stručnog studija te profesora stručnog studija u trajnom izboru. Naime, stupanjem na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti osobe izabrane u zvanja i zaposlene na radnim mjestima na sveučilištima koji izvode stručne studije su na radnim mjestima profesora visoke škole te profesora visoke škole u trajnom izboru kao takve zatečene te su nastavile raditi sukladno odredbi članka 111. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti na radnim mjestima profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru."]
[132,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","stavci g, h, t \nNa temelju kojih podataka i analiza su definirani novčani iznosi institucijskih projekata, radnih paketa, stručnih projekata koji će se priznavati za napredovanja? \n\nstavak k.\nPo čemu se određuje je li neki od odborâ skupa međunarodni? Je li dovoljno da jedan član jednoga od navedenih odbora bude strani državljanin (ili zaposlenik na stranoj ustanovi) da se skup smatra međunarodnim?  Ili koliko drugih država mora biti zastupljeno da bi se odbor smatrao međunarodnim? Je li uz Hrvatsku dovoljna jedna?\nPredlažemo definirati.\n                                                                                                                                                                               \nstavak u.\nLako se može dogoditi da višegodišnji projekt vodi jedna osoba što joj se neće priznati jer je iz opravdanih razloga posljednjih nekoliko mjeseci projekta bila zamijenjena drugom osobom. U definiciju voditelja projekta svakako treba uključiti voditelje ERC Synergy projekta, koji projekti imaju više PI (Principal Investigetor), što su voditelji projekta jednake razine odgovornosti, a ERC Synergy je zasigurno najprestižnija vrsta znanstvenih projekata u Europskoj uniji."]
[133,"JURICA LOVRINČEVIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","(3) Mišljenja sam da nastavna radna mjesta idu sljedećim redom: predavač, viši predavač, predavač savjetnik i predavač savjetnik u višem zvanju. Po ovom pravilniku mogućnost napredovanja u nastavnim zvanjima daje se samo \npredavačima stranih jezika, dok se ostale zanemaruje. Mišljenja sam da se to treba izmijeniti kako bi sva nastavana radna mjesta imala jednake kriterije."]
[134,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","U pristupu izradi nacionalnih kriterija nije dovoljno istaknuta važnost  i valorizacija nastavnog rada. To se odražava i u nedostatku imenovanja nastavne komponente kriterija."]
[135,"JASMINA ROGULJ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju radna mjesta „profesor stručnog studija“ i „profesor stručnog studija u trajnom izboru“, definirana člankom 38. stavkom 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22). Ova su radna mjesta također navedena u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja („Narodne novine“, br. 13/12., 24/12. i 120/21.)."]
[136,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrijedlog izmjene: \n(4) Nastavna radna mjesta za poučavanje jezika na filološkim sveučilišnim studijima  od najnižeg prema višem su lektor, viši lektor i lektor savjetnik, a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika na nefilološkim  sveučilišnim i stručnim studijima, od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik."]
[137,"JELENA ZANCHI","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Članak 2.\n\n\n(5) Nastavna radna mjesta u umjetničkom području od najnižeg prema višem su korepetitor, viši korepetitor i korepetitor savjetnik;  umjetnički suradnik, viši umjetnički suradnik i umjetnički savjetnik; PREDAVAČ, VIŠI PREDAVAČ I PREDAVAČ SAVJETNIK"]
[138,"JELENA ZANCHI","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nastavnici koji su na nastavnom radnom mjestu višeg  predavača u umjetničkom području (npr. dizajn, arhitektura, film...) NEMAJU MOGUĆNOSTI ZA NAPREDOVANJE - što je nepravedno ako se vidi da npr nastavnici stranog jezika mogu preći u predavača savjetnika. Ostale vertikale napredovanja također imaju tri vrste radnih mjesta unutar svojih linija napredovanja. \n\n(4) Nastavna radna mjesta za poučavanje jezika na sveučilišnom studiju od najnižeg prema višem su lektor, viši lektor i lektor savjetnik, a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik.\n\n(5) Nastavna radna mjesta u umjetničkom području od najnižeg prema višem su korepetitor, viši korepetitor i korepetitor savjetnik te umjetnički suradnik, viši umjetnički suradnik i umjetnički savjetnik."]
[139,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Prijedlog izmjene:\n\n(4) Nastavna radna mjesta za poučavanje jezika na filološkim sveučilišnim studijima  od najnižeg prema višem su lektor, viši lektor i lektor savjetnik, a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika na nefilološkim  sveučilišnim i stručnim studijima, od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik"]
[140,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","(4) Nastavna radna mjesta za poučavanje jezika na filološkim sveučilišnim studijima  od najnižeg prema višem su lektor, viši lektor i lektor savjetnik, a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika na nefilološkim sveučilišnim i stručnim studijima, od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik."]
[141,"SANDRA ANTUNOVIĆ TERZIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Iako stručni studiji zauzimaju sve važnije mjesto u sustavu visokog obrazovanja, predloženi dokument ne prepoznaje u dovoljnoj mjeri specifične potrebe i položaj nastavnika koji na tim studijima djeluju. Uočavaju se sljedeći ključni nedostaci:\nU članku 2. izostavljena su stručna nastavna zvanja, a u nastavku dokumenta nedostaje njihova jasna definicija i razrada.\nNe postoje jasno postavljeni kriteriji za izbor i napredovanje u stručna zvanja, čime se otvara prostor za pravnu i stručnu nesigurnost.\nIako se stručni projekti spominju (čl. 3, točka t), ne postoje konkretni pokazatelji ni sustav vrednovanja stručnih doprinosa.\nNastavna aktivnost i kvaliteta izvođenja nastave stavljene su u drugi plan u odnosu na znanstvenu djelatnost, iako su upravo one temelj kvalitete na stručnim studijima.\nTakav pristup dovodi do neravnoteže unutar sustava visokog obrazovanja, gdje se zanemaruju doprinosi nastavnika koji se primarno bave strukom i nastavom. Time se u pitanje dovodi jednakost svih oblika visokih učilišta (sveučilišta, veleučilišta i visoke škole) te se destimulira razvoj stručnih akademskih karijera.\nPrijedlog za unaprjeđenje sustava:\nUvrstiti stručna nastavna zvanja u članak 2., i to:\n\n1. profesor stručnog studija\n\n2.profesor stručnog studija u trajnom izboru\n\nU dokument dodati poglavlje koje propisuje jasne i transparentne kriterije za izbor i napredovanje u navedena zvanja, po uzoru na znanstveno-nastavne funkcije.\n\nRazviti zaseban skup kriterija prilagođen specifičnostima stručnih studija, koji obuhvaća:\n\n1. vodstvo i provedbu stručnih projekata,\n\n2. mentorstvo završnih, diplomskih i specijalističkih radova,\n\n3. suradnju s gospodarstvom, komorama i udrugama,\n\n4. razvoj i inovaciju studijskih programa,\n\n5. autorstvo stručnih publikacija, elaborata, skripti i sličnih materijala.\n\nOmogućiti profesionalno napredovanje temeljeno na nastavnoj i stručnoj izvrsnosti, a ne isključivo na znanstvenim radovima objavljenima u visoko rangiranim časopisima. Takav pristup odražava stvarne potrebe stručnih studija i omogućuje prepoznavanje i razvoj nastavnika koji aktivno doprinose obrazovanju kroz praksu, inovacije i povezivanje s tržištem rada."]
[142,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","St. 3.: Budući da je dosad u umjetničkom području postojala vertikala “predavač – viši predavač – umjetnički savjetnik”, ovime se zaposlenicima na mjestu višeg predavača u umjetničkom području ukida mogućnost napredovanja. Treba predvidjeti i radno mjesto umjetničkog savjetnika kao najviše nastavno radno mjesto u umjetničkom području (u st. 5. ovoga članka). Isto vrijedi i za čl. 61. – 64. koji ne predviđaju radna mjesta mjesto predavača i višeg predavača u umjetničkom području.\nSt. 5.: Treba nadopuniti tako da glasi:\n\"(5) Nastavna radna mjesta u umjetničkom području od najnižeg prema višem su korepetitor, viši korepetitor i korepetitor savjetnik te umjetnički suradnik, viši umjetnički suradnik i umjetnički savjetnik te predavač, viši predavač i umjetnički savjetnik.\""]
[143,"TONKO KOVAČEVIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Predloženi nacrt sustavno zanemaruje nastavna zvanja na stručnim studijima, a osobito potpuno izostavlja zvanja „profesor stručnog studija“ i „profesor stručnog studija u trajnom izboru“, koja su jasno propisana Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022), članak 38., stavak (3): „Nastavna radna mjesta po skupinama od najnižeg prema višemu su predavač (pred.), viši predavač (v. pred.), profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru (prof. struč. stud.).“\nU predloženom nacrtu:\n- nema navedenih zvanja u članku 2. niti u kasnijim poglavljima\n- nisu definirani kriteriji za izbor i napredovanje za navedena zvanja\n- stručni projekti su spomenuti (čl. 3, točka t), ali nisu razrađeni kriteriji ni vrednovanje stručnih doprinosa. \n- nastavna djelatnost i kvaliteta nastave imaju znatno niži status u odnosu na znanstvene aktivnosti, iako su na stručnim studijima veoma važan čimbenik kvalitete.\nNa ovaj se način diskriminira stručno obrazovanje i akademska karijera nastavnika koji se primarno bave nastavom i strukom te dovodi u pitanje jednakost visokih učilišta (sveučilišta, veleučilišta).\nMišljenja sam da je potrebno sljedeće:\n1. Uvrstiti zvanja profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru u članak 2. \n2. Dodati poglavlje s kriterijima za ta radna mjesta, analogno znanstveno-nastavnim zvanjima.\n3. Izraditi zaseban set horizontalnih i posebnih kriterija za stručne studije, koji uključuju:\n       - vodstvo i provedbu stručnih projekata\n      - mentorstvo završnih. diplomskih i specijalističkih radova\n      -  suradnju s gospodarstvom i strukovnim komorama\n      -  unaprjeđenje postojećih i uvođenje novih studijskih programa\n      -  vrednovanje stručnih priručnika, elaborata, stručnih članaka i sl.\n4. Omogućiti napredovanje temeljem izvrsnosti u nastavi i struci, ne isključivo kroz znanstvenu aktivnost i publikacije u kvartilnim časopisima."]
[144,"MARIJA JELOVIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Unatoč tome što se stručni studiji sve više ističu kao važan segment visokog obrazovanja, u predloženom dokumentu uočava se niz nedostataka koji se odnose na status i napredovanje nastavnika na tim studijima:\n\nU članku 2. nisu navedena stručna nastavna zvanja, niti su u kasnijim poglavljima jasno definirana.\n\nNedostaju kriteriji za izbor i napredovanje u ta zvanja, što stvara pravnu i profesionalnu prazninu.\n\nIako se stručni projekti spominju (članak 3., točka t), ne postoje razrađeni kriteriji ni mehanizmi vrednovanja stručnih doprinosa.\n\nNastavna djelatnost i kvaliteta izvođenja nastave imaju sekundarni status u odnosu na znanstvene aktivnosti, iako su upravo oni ključni za kvalitetu stručnih studija.\n\nOvakav pristup stvara nepravedan odnos prema nastavnicima koji se primarno bave nastavom i strukom, dovodi u pitanje ravnopravnost svih vrsta visokih učilišta (sveučilišta, veleučilišta i visoke škole) i diskriminira stručnu akademsku karijeru.\n\nPrijedlozi za unaprjeđenje\nUvrstiti stručna nastavna zvanja u članak 2., konkretno: profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru.\n\nDodati poglavlje s jasno definiranim kriterijima za ta zvanja, analogno postojećim kriterijima za znanstveno-nastavna radna mjesta.\n\nIzraditi zaseban set kriterija usmjeren na specifičnosti stručnih studija.\nOmogućiti sustav napredovanja temeljen na nastavnoj i stručnoj izvrsnosti, a ne isključivo na znanstvenim publikacijama u visoko rangiranim časopisima. Takav pristup bolje odgovara stvarnim potrebama stručnih studija i omogućuje karijerni razvoj nastavnika koji sustavno doprinose obrazovanju kroz praksu, inovacije i povezanost s tržištem rada."]
[145,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","St. 3.: Budući da je dosad u umjetničkom području postojala vertikala “predavač – viši predavač – umjetnički savjetnik”, ovime se zaposlenicima na mjestu višeg predavača u umjetničkom području ukida mogućnost napredovanja. Treba predvidjeti i radno mjesto umjetničkog savjetnika kao najviše nastavno radno mjesto u umjetničkom području (u st. 5. ovoga članka). Isto vrijedi i za čl. 61. – 64. koji ne predviđaju radna mjesta mjesto predavača i višeg predavača u umjetničkom području.\nSt. 5.: Treba nadopuniti tako da glasi: \n\"(5) Nastavna radna mjesta u umjetničkom području od najnižeg prema višem su korepetitor, viši korepetitor i korepetitor savjetnik te umjetnički suradnik, viši umjetnički suradnik i umjetnički savjetnik te predavač, viši predavač i umjetnički savjetnik.\""]
[146,"LUKA MLADINEO","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju , a prema Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22), čl. 38. st. 3. nastavna radna mjesta su još i profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru"]
[147,"ANTONIJA PRIMORAC","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Predloženi dokument stvara dodatnu konfuziju razlikovanjem nastavnih radnih mjesta za poučavanje jezika (lektor, viši lektor, lektor savjetnik) i nastavnog radnog mjesta za poučavanje *stranih* jezika (predavač, viši predavač, predavač savjetnik) u Čl. 2. stavak 3 te odvojenog nastavnog radnog mjesta predavača u Čl. 2. stavak 2. koje za razliku predavača za poučavanje stranih jezika iz sljedećeg stavka nema mogućnost napredovanja na više radno mjesto predavača savjetnika. Predavač je radno mjesto koje je bilo vezano za visoke škole (što je očito iz najvišeg radnog mjesta te kategorije, ‘profesor visoke škole’, u prethodno važećoj Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja, NN 13/ 2012.). \nUvođenjem uvjeta objavljivanja znanstvenih radova i znanstvenih te administrativnih obaveza za izbor i reizbor na nastavna radna mjesta, smanjuje se i razlika između znanstveno-nastavnih i nastavnih mjesta, uvode dodatne obveze povrh visokih nastavnih opterećenja karakterističnih za nastavna radna mjesta, a nedovoljan naglasak stavlja se na stručne aktivnosti i publikacije koje su tipične za aktivnosti lektora (prevođenje, objavljivanje stručnih radova, stručna izlaganja i sl). Stječe se dojam da se nastavnim radnim mjestima nameću znanstveni uvjeti koji nisu u skladu s dosadašnjim opisom posla i opterećenja. \nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci\nProf. dr. sc. Antonija Primorac, pročelnica"]
[148,"ANTE BLAĆE","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Komentar koji nije izravno vezan za članak 2., ali je važan.\n\nU mnogim znanstvenim poljima otežano je sastavljanje kompetentnih stručnih povjerenstava jer su iz postupaka izbora i reizbora na znanstveno-nastavna radna mjesta Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (zbog ukidanja kategorije zvanja) isključene osobe koje nisu na znanstveno-nastavnom radnom mjestu jer rade na institutima (iako su na odgovarajućim znanstvenim radnim mjestima ili imaju izbor u naslovna znanstveno-nastavna zvanja), izvan su sustava znanosti i visokog obrazovanja (iako imaju izbor u naslovna znanstveno-nastavna zvanja) ili su u mirovini (a još uvijek vitalni i na primjernoj kognitivnoj razini)."]
[149,"JASNA LULIĆ DRENJAK","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nastavna radna mjesta od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik. No izgleda ne za sve zaposlene u toj vertikali. Zašto se mogućnost napredovanja u nastavnim zvanjima daje ISKLJUČIVO predavačima stranog jezika?"]
[150,"FILIP PERKOVIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Da li je predavač savjetnik trajno zvanje, odnosno ako nije trajno zvanje zašto nisu navedeni kriteriji za reizbor na radno mjesto predavača savjetnika?"]
[151,"FILIP PERKOVIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, koja su definirana čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nNavedena nastavna radna mjesta koja su propuštena, pored Zakona, navedena su i u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), kao jednom od podzakonskih akata koje je cilj ujediniti, kako je navedeno u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje."]
[152,"LADA SARTORI","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Prema Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22), čl. 38. st. 3. nastavna radna mjesta su još i profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru"]
[153,"SILVANA TOKIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Zanemarena je nastavna komponenta, kao i činjenica da na Sveučilištima postoje i nastavnici stručnih studija koji se biraju samo u nastavna zvanja. Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru. Ova nastavna radna mjesta definirana su čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nNavedena nastavna radna mjesta koja su propuštena, pored Zakona, navedena su i u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), kao jednom od podzakonskih akata koje je cilj ujediniti, kako je navedeno u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za ovo savjetovanje.\nTakođer, je li radno mjesto predavača savjetnika trajno zvanje? Ako nije, nisu navedeni kriteriji za reizbor na  radno mjesto predavača savjetnika."]
[154,"DANIJELA PEZER","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Prema Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, NN 119/2022, članak 38. st. 3. Nastavna radna mjesta po skupinama od najnižeg prema višemu su predavač (pred.), viši predavač (v. pred.), profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru (prof. struč. stud.). Zašto u novom prijedlogu stoje navedena samo radna mjesta predavač i viši predavač? Zar neće biti omogućeno daljnje napredovanje?"]
[155,"IVICA LOVRIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, koja su definirana čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nNavedena nastavna radna mjesta koja su propuštena, pored Zakona, navedena su i u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), kao jednom od podzakonskih akata koje je cilj ujediniti, kako je navedeno u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje."]
[156,"IVONA JUKIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru. Ova nastavna radna mjesta  definirana su čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nNavedena nastavna radna mjesta koja su propuštena, pored Zakona, navedena su i u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), kao jednom od podzakonskih akata koje je cilj ujediniti, kako je navedeno u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za ovo savjetovanje."]
[157,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","U članku nedostaju radna mjesta profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru, koja su jasno definirana čl. 38. st. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nOsim što su propisana Zakonom, ta su radna mjesta također navedena u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (NN 13/12, 24/12, 120/21.), što je jedan od podzakonskih akata koje se, prema obrascu za savjetovanje, nastoji objediniti.\nNije jasno je li zvanje predavača savjetnika trajno zvanje. Ako nije, postavlja se pitanje zašto u dokumentu nisu specificirani kriteriji za reizbor na to radno mjesto."]
[158,"ŽELJANA MARIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Da li je predavač savjetnik trajno zvanje, odnosno ako nije trajno zvanje zašto nisu navedeni kriteriji za reizbor na radno mjesto predavača savjetnika?"]
[159,"MARKO MILETIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Prijedlog propisa ostavlja otvoreno i pravno nejasno pitanje statusa radnog mjesta predavača savjetnika – nije jasno je li riječ o trajnom zvanju ili ne. Ukoliko predavač savjetnik nije trajno zvanje, postavlja se ključno pitanje: zašto u dokumentu nisu navedeni kriteriji za reizbor na to radno mjesto, kao što je to učinjeno za ostala netrajna nastavna zvanja?"]
[160,"MARKO MILETIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Prijedlog propisa ozbiljno je manjkav jer ne prepoznaje i ne uvrštava nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, iako su ta radna mjesta jasno definirana člankom 38., stavkom 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\n\nOvo propuštanje ne može se smatrati slučajnim previdom, s obzirom na to da su spomenuta radna mjesta također obuhvaćena Odlukom o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), koja je jedan od ključnih podzakonskih akata čije se objedinjavanje ističe kao jedan od ciljeva predmetnog savjetovanja, sukladno Standardnom obrascu sadržaja dokumenta.\n\nIzostavljanje ovih radnih mjesta rezultira pravnom i institucionalnom nekonzistentnošću te otvara prostor za diskriminaciju djelatnika stručnih studija, čije radno-pravno mjesto nije prepoznato u novom prijedlogu, unatoč njegovu formalnom utemeljenju u važećem zakonodavnom okviru. Takav propust ne samo da potkopava položaj stručnih studija unutar sustava visokog obrazovanja, već direktno narušava načelo zakonitosti i jednakosti."]
[161,"PETAR PEPUR","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Da li je predavač savjetnik trajno zvanje, odnosno ako nije trajno zvanje zašto nisu navedeni kriteriji za reizbor na radno mjesto predavača savjetnika?"]
[162,"PETAR PEPUR","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, koja su definirana čl. 38. St. 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/22).\nNavedena nastavna radna mjesta koja su propuštena, pored Zakona, navedena su i u Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.), kao jednom od podzakonskih akata koje je cilj ujediniti, kako je navedeno u Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje."]
[163,"IVANA GRGIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nemogućnost napredovanja za svakog višeg predavača na mjesto predavača savjetnika je vrlo demotivirajuća. Slažem se da se to treba izmjeniti i nadopuniti kako bi sva nastavna radna mjesta imala jednaku razinu napredovanja do savjetničke razine."]
[164,"PETAR KERŽE","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Mišljenja sam kako članak 2 stavak 3. treba glasiti Nastavna radna mjesta od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i PREDAVAČ SAVJETNIK i PREDAVAČ SAVJETNIK U TRAJNOM ZVANJU. Zašto se mogućnost napredovanja u nastavnim zvanjima nakon višeg predavača daje samo predavačima stranog jezika?\nSmatram to diskriminatornim.\nSlažem se kako je ovo je vrlo demotivirajuće za zaposlene na radnim mjestima višeg predavača iz područja Kineziologije, a koji svojim radom do trenutka izbora zadovoljavaju uvjete za izbor u više zvanje. Mišljenja sam da se to treba izmjeniti i nadopuniti kako bi sva nastavna radna mjesta imala jednaku razinu napredovanja do savjetničke razine."]
[165,"MARIO KEŠKIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nastavna radna mjesta od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik. Zašto se mogućnost napredovanja u nastavnim zvanjima daje samo predavačima stranog jezika, a ostali su diskriminirani? Ostala zvanja kao što je npr. za predmet tzk na visokim učilištima odnosno kineziološka zvanja se ne spominje kao što se posebno navode predavači stranog jezika i njihove razine radnih mjesta od nižeg prema višem.Ovo je vrlo demotivirajuće za zaposlene na radnim mjestima predavača i višeg predavača.Mišljenja sam da se to treba izmjeniti i da je pravedno da sva nastavna radna mjesta imaju jednaku razinu napredovanja do savjetničke razine."]
[166,"VESNA ŠIRIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","(3) Nastavna radna mjesta od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač i predavač savjetnik. Zašto se mogućnost napredovanja u nastavnim zvanjima daje samo predavačima stranog jezika a  ostali su diskriminirani?  Ovo je vrlo demotivirajuće za zaposlene na radnim mjestima predavača i višeg predavača."]
[167,"RENATO TOMAŠ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","mišljenja sam da znanstveno-nastavno radno mjesto redoviti profesor i znanstveni savjetnik u trajnom izboru treba ukinuti. I da obveza svih bude propitivanje tko je što za pet godina uradio. Pojam red. prof. u trajnom izboru mislim da ne postoji u svijetu kao takav?! Dakle, svi u sustavu trebaju se reizabirati do odlaska u mirovinu. Na taj način ćemo osigurati veću kvalitetu znanstvenog i nastavnog rada. Možda da napravite jedno istraživanje za one ljude koji su u tzv. trajnom izboru koliko su nakon tog izbora doprinjeli znanosti i nastavi! Npr. mislim da je vrlo malo vjerojatno da će nakon izbora u trajno, netko prijaviti projekt!"]
[168,"ROBERT KUDELIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","U Sjedinjenim Američkim Državama, Ujedinjenom Kraljevstvu i mnogim drugim zemljama znanstveno-nastavna zvanja jesu: docent (Assistant professor), izvanredni profesor (Associate professor) i redoviti profesor ((Full) Professor). Dodatno zvanje redovitog profesora u trajnom izboru (kao i znanstveni savjetnik u trajnom izboru), a koje je uvedeno u Hrvatskoj, bi trebalo ukinuti jer nije nužno i stavlja opterečenje na redovite profesore koje im oduzima vrijeme za prijavljivanje i vođenje projekata, mentoriranje mladih kolega, bavljenje s vrhom svjetske znanosti, međunarodnu suradnju i kolaboraciju, sudjelovanje u odborima, povjerenstimva itd., a na temelju referenci koje su do tada stekli – stoga nije logično neka nakon redovitog profersora postoji jedan koji je još redovitiji. Spomenuto je očigledno i iz ostalih navedenih radnih mjesta. Sada, u trenutku kada se radi ovako velika izmjena uvjeta je pravi trenutak neka se i ovo pitanje uredi ispravno i konačno, a za buduće naraštaje."]
[169,"MARKO KOVAČIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Pravilnik nije usklađen sa Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, čl. 38, st. 3."]
[170,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, čl. 38, st. 3: \"Nastavna radna mjesta po skupinama od najnižeg prema višemu su predavač (pred.), viši predavač (v. pred.), profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru (prof. struč. stud.).\", st. 4 \"Nastavna radna mjesta za poučavanje jezika na sveučilišnom studiju od najnižeg prema višemu su lektor, viši lektor i lektor savjetnik, a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika od najnižeg prema višemu su predavač, viši predavač i predavač savjetnik\""]
[171,"SINIŠA ZORICA","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, čl. 38, st. 3: \"Nastavna radna mjesta po skupinama od najnižeg prema višemu su predavač (pred.), viši predavač (v. pred.), profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru (prof. struč. stud.).\""]
[172,"CONSTANZA LIZAČIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Kineziolozi su nepravedno isključeni iz svih progresivnih i naprednih dijelova ovog dokumenta, nemaju mogućnost adekvatnog napretka, cijeli svoj radni vijek idu u jedno te isti reizbor, bez mogućnosti promjene koeficijenta ili naziva nastavnog zvanja. Ako su u početku i bili ambiciozni, sustav ih je brzo prizemljio:((("]
[173,"CONSTANZA LIZAČIĆ","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","(4)   ....a nastavna radna mjesta za poučavanje stranog jezika  I KINEZIOLOGA od najnižeg prema višem su predavač, viši predavač, predavač savjetnik I PREDAVAČ SAVJETNIK U TRAJNOM ZVANJU."]
[174,"ANITA KROLO CRVELIN","znanstvenih i nastavnih radnih mjesta,\nČlanak 2. ","Nedostaju nastavna zvanja: Profesor stručnih studija i Profesor stručnih studija u trajnom zvanju. Također u četvrtom dijelu nedostaju kriteriji za ova zvanja, kao i kriteriji za reizbor u nastavno zvanje viši predavač."]
[175,"TOMISLAV KRZNAR","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","Institucijski kriterij, posebno s proizvoljno određenim financijskim parametrom, nije pogodan za ostvarivanje u području humanističkih znanosti."]
[176,"JOSIP BERDICA","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","MO za filozofiju, teologiju i religijske znanosti je inzistirao da se pojam institucijskog mentora doktoranda ne smije ograničiti u smislu da doktorand mora biti s matične institucije mentora. Postoje Doktorske škole u sastavu Sveučilišta na kojima također postoje doktorandi s mentorima koji dolaze s drugih sveučilišnih sastavnica. Ako bi ova odredba ostala ovakva onda bi to značilo da mentor možete biti isključivo nekome tko je upisan na poslijediplomski studij na fakultetu na kojem ste vi zaposleni. Isto tako, pitanje je što s mentorima koji imaju doktorande na nekog drugoj sastavnici ili, još gore, na nekom drugom sveučilištu."]
[177,"JOSIP BERDICA","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","MO za filozofiju, teologiju i religijske znanosti višekratno je upozoravao da \"institucijski projekti\" ne mogu biti postavljeni na financijski limit od 5 000 eura za područje humanističkih znanosti! To su iznosi koji su apsolutno nerealni za područje velike većine projekata koji se provode u poljima filozofije, teologije i religijskih znanosti!"]
[178,"JOSIP MIHALJEVIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","Među “Osnovnim pojmovima“ u Članku 3. bi trebalo pojasniti i što znači pojam „pozvani predavač“ koji se kasnije navodi (u Članku 7)."]
[179,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","Predloženi kriteriji ne djeluju realno ostvarivi glede mogućnosti financiranja projekata te bi ih trebalo ili prilagoditi prema prosječnim vrijednostima projekata po znanstvenom području u posljednjih pet godina, ili u potpunosti ukinuti. Kada je riječ o stručnim projektima, uvjet minimalne financijske vrijednosti treba u potpunosti ukinuti. Takvi projekti najčešće imaju za cilj postizanje društvenog utjecaja i jačanja suradnje sa zajednicom, javnim sektorom, neprofitnim organizacijama ili malim tvrtkama. U tim slučajevima, vrijednost rada znanstvenika očituje se u sadržaju i stručnom doprinosu, no ne i u financijskom iznosu projekta. Postavljanje praga od 10.000 eura kao minimalne vrijednosti isključuje velik broj važnih stručnih aktivnosti, posebno u društvenim i humanističkim znanostima, gdje su budžeti često mali, ali su projekti od velike strateške i društvene važnosti (npr. razrada lokalne razvojne strategije, suradnja s neprofitnim sektorom i sl.).\n U dosadašnjim uvjetima je čelna dužnost obuhvaćala uz navedeno i čelnu dužnost u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini. Nije jasno zbog čega je ta čelna dužnost izbačena iz novog pravilnika, pri čemu predsjedništvo neke znanstvene udruge npr. zahtijeva nekad i veći angažman od pojedinih čelnih dužnosti gore nabrojanih. Stoga se predlaže vraćanje i čelne dužnosti u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji kao jedne od čelnih dužnosti.\n\n Nije jasno što bi to onda bio neinstitucijski mentor doktoranda. \n\nf. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti \nUkinuti minimalnu vrijednost institucijskog projekta. \n  i. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište  U članku 71. p stoji “ istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta,” te je potrebno uskladiti dva članka.\n\nUbaciti „..te znanstvena i strukovna udruga…“. Slično je bilo i u prethodnim uvjetima ali je jasno navedeno „…te strukovne, znanstvene ili znanstveno-stručne udruge.“\n Specificirati što to znači “ugledna institucija” - temeljem čega je razlikovati od manje ugledne ili “neugledne”?"]
[180,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineja od o - r naglašavamo kako radna mjesta opisana pod alinejama od o. do r. ne definiraju kako se odnose i na umjetničko-nastavna radna mjesta, iako se kasnije u propisu tako navode te predlažemo da se pored znanstveno-nastavnih radnih mjesta doda termin i umjetničko-nastavna radna mjesta kako slijedi:\no. » radno mjesto razine 1 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto docenta i znanstveno radno mjesto znanstvenog suradnika \np. » radno mjesto razine 2 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesta izvanrednog profesora i znanstveno radno mjesto višeg znanstvenog suradnika \nq. » radno mjesto razine 3 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavnoradno mjesto redovitog profesora i znanstveno radno mjesto znanstvenog savjetnika \nr. » radno mjesto razine 4 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru i znanstveno radno mjesto znanstvenog savjetnika u trajnom izboru"]
[181,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineje k. predlažemo dodati umjetničke skupove i festivale.\nk. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) « je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom"]
[182,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineje i. navodimo kako se ne uzimaju se u obzir institucije u području kulture i umjetnosti – primjerice Ministarstvo kulture i medija, Pula film festival, itd. što je važno i  relevantno za djelatnost Akademije dramske umjetnosti.\ni. »istaknuta domaća nagrada« je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište, znanstveni institut, Hrvatski sabor, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, nacionalna znanstvena i kulturna institucija, tijelo državne uprave te strukovna udruga s nacionalnim karakterom"]
[183,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineje h. navodimo kako iznos nije primjenjiv na dio umjetničkog područja koji je relevantan za Akademiju dramske umjetnosti.\nh. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR"]
[184,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineje g. navodimo kako iznos nije primjenjiv na dio umjetničkog područja koji je relevantan za Akademiju dramske umjetnosti.  \ng. »institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja; minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 5.000,00 EUR \nIznos nije primjenjiv na naš dio umjetničkog područja."]
[185,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","U vezi članka 3. stavka 1. alineje c. navodimo kako je potrebno definirati što su kompetitivni projekti u području umjetnosti i kulture.\nc. »kompetitivni razvojni projekt« je projekt kojem je cilj razvoj znanstvene i obrazovne infrastrukture, kao što su nabava opreme, izgradnja i opremanje novih laboratorija, razvoj novih studijskih programa, razvoj sustava upravljanja kvalitetom i sl.; ovaj pojam označava projekt financiran iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova, iz programa Erasmus+, Europskog socijalnog fonda, državnog proračuna, suradnje s gospodarstvom ili drugih izvora financiranja koji traje najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje na otvorenom kompetitivnom pozivu"]
[186,"VLAHO BRAILO","OPĆE ODREDBE,\nOsnovni pojmovi","Zašto je vrijednost radnog paketa postavljena na 50000 EUR? Time se nepravedno diskriminira pojedince koji rade na radnim paketima manje vrijednosti. Angažman se ne mora bitno razlikovati ovisno o vrijednosti proračuna. Mislim da bi vrijednost radnog paketa ne bi trebala biti kriterij."]
[187,"FILIP DUJMIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. Stavak 1 (a) na način da glasi: »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija, odbora, sveučilišnih tijela : članstvo Vijeća područja i sl)."]
[188,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nČl.3 b) pod »član projektnog tima« dodati i višeg asistenta\n\nČl. 3 d) primjedba na definiciju pojma „bilateralni projekt ” \nPredlažemo da se pojam „bilateralni projekt” jasnije definira unutar šire definicije kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta."]
[189,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nPrimjedba na definiciju pojma „bilateralni projekt ” (članak 3., točka d)\nPredlažemo da se pojam „bilateralni projekt” jasnije definira unutar šire definicije kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta."]
[190,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Ukloniti formulaciju \"radni paket\" iz ovog i svih ostalih stavaka iz razloga što ne moraju svi kompetitivni znanstveno-istraživački projekti biti organizirani putem radnih paketa, već npr. dionica, zadataka ili drugačije imenovanih cjelina. Glavni istraživač je najčešće i voditelj nacionalne dionice projekta u konzorcijskom tipu projekata i ne mora nužno biti zadužen za radni paket unutar takvog projekta, iz razloga što je npr. takvih radnih paketa manje nego partnera (a to znači i glavnih istraživača) na projektu. Stoga je nepravedno uvjetovati da je glavni istraživač ujedno bude i voditelj radnog paketa. Ukoliko ovakva definicija podrazumijeva da je nacionalna dionica konzorcijskog projekta isto što i radni paket, smatramo da se radi o lošoj definiciji. Međutim, ukoliko se želi vrednovati i financijski odrediti vođenje \"pravog\" radnog paketa unutar konzorcijskog projekta (pod uvjetom da je konzorcijski projekt tako ustrojen) tada tu ulogu treba jasno razdvojiti od uloge institucijskog voditelja, koji je glavni istraživač, a imajući na umu mogućnost da takva osoba npr. uopće ni ne bude zaposlena na instituciji nositeljici projekta, jer pojedini konzorcijski projekti predviđaju suradnju znanstvenika s više nacionalnih institucija, dok je samo jedna institucija nositeljica projekta, a može biti i koordinator projekta.\n\nStoga se uz definiciju glavnog istraživača kao institucijskog voditelja može dodati stavka \"voditelj istraživačke dionice i/ili radnog paketa\" i definirati je na način da obuhvaća aktivnosti koordiniranja više partnera tijekom razdoblja koje je predviđeno kao minimalno da bi se neka istraživačka aktivnost smatrala projektnom.\n\nTakođer, predlažemo ukidanje financijskog iznosa u potpunosti, stoga što financijska vrijednost projekta ne odražava nužno znanstveno-istraživačku vrijednost. Projekata iz područja humanističkih znanosti znatno je manje na tržištu projekata te su gotovo u pravilu financirani znatno manjim iznosima.\n\nStoga predlažemo sljedeći tekst:\nh. »institucijski voditelj« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni istraživač. \"voditelj istraživačke dionice i/ili radnog paketa\" je istraživač koji je u okviru konzorcijskog projekta zadužen za provođenje cjeline u okviru kojeg koordinira istraživačke ili druge aktivnosti više partnera na projektu tijekom razdoblja dužeg od 12 mjeseci.\n\nČlanak 3, točka k.\nPredlažemo da se doda dio u kojem bi bilo naznačeno koji uvjeti moraju biti zadovoljeni da programski odbor bude smatran međunarodnim.\n\"međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.)\" je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom, odnosno odborom u kojem sudjeluju barem tri člana akademske zajednice iz inozemstva.\"\n\nČlanak 3. točka u.\nSmatramo izrazito nepravednim da se voditelju projekta koji npr. u zadnjoj godini provedbe projekta oboli te nije u mogućnosti dovršiti vođenje projekta zbog liječenja, u potpunosti negira trud i rad i zasluga da je prijavio i dobio kompetitivan projekt te da ga je većinu vremena i vodio samo zato što je morao odustati zbog više sile. Takve su situacije rijetke, ali moraju biti predviđene ovim Kriterijima na način da se ne obezvrjeđuje rad i trud znanstvenika koji je dobio projekt i vodio ga veći dio vremena. Stoga potrebno ovu stavku formulirati na način da se voditeljstvo u svakom slučaju priznaje znanstveniku koji je dobio projekt, ali da se priznaje i onome koji je završio projekt na način da se definira vrijeme koje se smatra dovoljnim da se određena istraživačka aktivnost smatra projektnom.\nStoga predlažemo sljedeću formulaciju:\n\nu. »voditelj projekta« je osoba koja je u projektnoj prijavi navedena kao voditelj projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); projekt ima samo jednog voditelja; ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i osobi koja je završila projekt ukoliko ga je vodila barem 12 mjeseci."]
[191,"DIANA TOMIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Definiranje pojmova je korisno i vazno te dobar korak naprijed jer smo u prehodnim razdobljima odnosno tijekom prethodnih izbora svjedocili iznimno kreativnim tumacenjima pojmava sto nikako ne doprinosi uredjenju sustava i kvaliteti, ali primjerice, ograniciti celnu funkciju na ustrojbenu jedinicu od 30+ zaposlenih dovodi samo do negativne selekcije. Konkretno, na FFZGu veliki broj odsjeka nema 30 zaposlenik. Time se oduzima uvjet, unatoc relativno slicnoj kolicini posla, onima s manjih odsjeka."]
[192,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na c. i d.\nPotrebno je uskladiti terminologiju koja se koristi u ovom dokumentu s klasifikacijom (i definicijama) projekata u CroRIS-u, kako bi bilo moguće izvući potrebne informacije iz CroRIS-a. Npr., trenutno u CroRIS-u ne postoji kategorija „razvojnih projekata“. Usklađivanje je moguće postići ili izmjenom osnovnih pojmova u ovom dokumentu ili doradom klasifikacije projekta u CroRIS-u, pri čemu je potrebno voditi računa i o potrebama drugih postupaka evaluacije u sustavu znanosti i visokog obrazovanja i uskladiti ih međusobno (reakreditacija, programsko financiranje, projektno financiranje).\n\nKomentar na c. Među navedenim izvorima financiranja nedostaju i programi EU, poput Horizon Europe, koji također imaju neke radne programe unutar kojih financiraju razvojne projekte.\n\nKomentar na d. Nije potrebno imenovati programe EU (Horizon Europe, Horizon 2020, FP7 i FP6 ), jer se imena mijenjaju, već 2028. počinje novi okvirni program, za koji još nismo sigurni kako će se točno zvati.\n\nKomentar na h. Kao što je spomenuto i u ranijim tuđim komentarima, nisu svi institucijski voditelji projekata ujedno i voditelji radnih paketa na projektima."]
[193,"MIRAN MARELJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Koji je točno kriterij uglednosti u čl. 3. st. 1. t. k? Nužno je odbaciti neodređenost pojmova koja vodi krajnje arbitrarnim kriterijima, jer bi povjerenstva mogla vrednovati uglednost međunarodnog skupa tako da za jednog koautora predstavlja izlaganje na uglednom skupu, a za drugog ne. U čl. 3. st. 1. t. l, a u vezi s t. g, kao kriterij pripadnosti u skupinu „ostalih projekata“ postavlja vrijednost projekta, pri čemu je granica njihova razlikovanja 5000 eura. Postavlja se pitanje zašto se projekti kvantificiraju isključivo kroz sredstva odnosno financijsku visinu vrijednosti projekta, a ne kroz primjerice kroz njegov znanstveni ili institucijski doprinos? Projekte je nužno potrebno mjeriti prema doprinosu, a ne povučenim sredstvima, jer sredstva nipošto ne moraju biti jamstvo izvrsnosti projekta. Nadalje, u uvjetima oskudnog financiranja znanosti, čemu vlastitim iskustvom već desetljećima svjedoči hrvatska znanost, nije moguće financirati sve znanstveno vrijedne projekte, a i oni koji uspiju povući sredstva mogu biti podfinancirani. \nU čl. 3. st. 1. t. u potpunosti se zanemaruje činjenica da u interdisciplinarnim projektima, kao i složenim, mnogoljudnim projektima, koordinatori imaju neprocjenjivu važnost za vodstvo i realizaciju projekta te njihov angažman često nadilazi onaj voditelja projekta. Potrebno bi bilo koordinatorima priznati (su)voditeljstvo projekta, jer u protivnom će pasti interes za sudjelovanje u ovom svojstvu (neisplativo, znatno više obveza i odgovornosti od suradnika, pa je bolje sudjelovati kao suradnik), što će pak dovesti do prijave većeg broja jednostavnijih i manjih projekta kojima se onda povlače i manja sredstva. Opravdano je očekivati da će se doprinos hrvatske znanosti kroz projekte umanjiti uslijed velikog broja malih projekata, primarno usmjerenih na zadovoljavanje formalne pretpostavke voditeljstva (uključujući i minimalno traženu vrijednost projekta kako bi se isti vrednovao kao kriterij), a pojedinac osigura ispunjenje uvjeta voditeljstva projekta.  \nNije u potpunosti jasno u kojem smislu se podrazumijeva „izvorni znanstveni doprinos“, tim više na predviđeno odstupanje u određenju izvornosti kako je sadržano u članku 8 infra te koje se odnosi samo za taj odjeljak. Imajući u vidu potiskivanje objektivnosti u utvrđenju ispunjenih kriterija u korist arbitrarnog odlučivanja povjerenstava za izbore, otvara se mogućnost negacije ispunjenog kriterija kroz subjektivna utvrđenja da znanstveni doprinos nije u dovoljnoj mjeri „izvorni“, unatoč zadovoljenim objektivno određenim kriterijima takve izvrsnosti. Može se prigovoriti i nejasnoj pravnoj određenosti pojmova „projektna nastave“, ili „problematike znanstvenog doprinosa“, što omogućuje arbitrarno odlučivanje i neujednačenu praksu, suprotno obvezujućim načelima predvidljivosti i zakonitosti postupka."]
[194,"MAJDA BOJIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Osobito problematičnim smatram vrednovanje institucijskih i stručnih projekata te radnih paketa (kako je predviđeno člankom 3., točkama g, h i t) prema financijskim kriterijima. U području humanističkih znanosti često se ostvaruju projekti od znanstvene i društvene važnosti koji ne dosežu propisanu financijsku vrijednost. Sustav vrednovanja, u svakom slučaju, trebao bi biti usmjereniji na istraživačke ciljeve i konkretne rezultate."]
[195,"IVAN ZUPANC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Primjedba na članak 3, stavak s.\n\nPrijedlog: brisanje ovog stavka jer taj pojam nije potrebno definirati u ovakvom dokumentu.\n\nPrimjedba na članak 3, stavak t.\n\nPrijedlog: brisanje ovog dijela stavka: „minimalna vrijednost stručnog projekta koji se vrednuje iznosi 10.000,00 EUR.“ Iznosi vrijednosti projekata dani su proizvoljno odnosno nije jasno na temelju kojih kriterija su odabrani ti iznosi. Iznos projekta nije i ne može biti kriterij definiranja projekta.\n\nPrimjedba na članak 3, stavak v.\n\nPijedlog: brisanje ovog stavka jer taj pojam nije potrebno definirati u ovakvom dokumentu.\n\nPrimjedba na članak 3, stavak w.\n\nPrijedlog: brisanje ovog kontroverznog predloženog stavka jer je autor recenziranoga objavljenog znanstvenog rada automatski dao znanstveni doprinos. Inače ne bi bio naveden kao autor!"]
[196,"IVAN ZUPANC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Primjedba na članak 3, stavak d.\n\n\n\n\nPod definicijom kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta ne spominje se COST, ali se spominje Horizon Europe, a COST od 2021. djeluje unutar programa Horizon Europe. Znači li to da COST ulazi u tu kategoriju? Ako ne ulazi, u koju kategoriju projekata ulazi?\n\n\n\n\nPrimjedba na članak 3, stavak g. i h.\n\n\n\n\nNačelna primjedba da se svugdje u dokumentu uklone iznosi vrijednosti projekata jer su dane proizvoljno odnosno nije jasno na temelju kojih kriterija su odabrani ti iznosi. Iznos projekta nije i ne može biti kriterij definiranja projekta.\n\n\n\n\nPrimjedba na članak 3, stavak k.\n\n\n\n\nNejasno je koliko drugih država mora biti zastupljeno da bi se odbor smatrao međunarodnim? Je li uz Hrvatsku dovoljna jedna?\n\n\n\n\nPrijedlog\n\n\n\n\nDefinirati broja država, uz Hrvatsku, koje moraju biti zastupljene da bi se odbor smatrao međunarodnim. Predlažemo formulaciju međunarodnog skupa „Međunarodni znanstveni skup u smislu ovog članka je skup u organizaciji znanstvene ili akademske institucije, ili znanstvenog ili strukovnog društva, koji ima znanstveni ili programski odbor sastavljen od članova iz tri ili više zemalja“.\n\n\n\n\nPrimjedba na članak 3, stavak l.\n\n\n\n\nUbrajaju li se u ostale projekte oni projekti koje vode nacionalne/državne agencije, npr. AZOO, ASOO, NCVVO ili koji vodi nadležno Ministarstvo? Za članstvo u takvom projektnom timu nužna je suglasnost čelnika institucije.\n\n\n\n\nObrazloženje: U definiciji „stručnog projekta“ ne prepoznajemo projekte koje provode MZOM i državne agencije, a ako u njima ne sudjelujemo, ne vidimo način kako možemo utjecati na promjene u primarnom i sekundarnom (ili u tercijarnom) obrazovanju.\n\n\n\n\nPrijedlog\n\n\n\n\nPrecizirati tko može biti nositelj/prijavitelj „ostalih projekata“."]
[197,"VALERIJA BARADA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Članak 3.\n(g; h, t) Postavljanje uvjeta po financijskoj osnovi se čini pretjerano pogotovo u području društvenih i humanističkih područja za koje se često u natječajima predviđaju niži iznosi potpore. Također, vrijednost projekta se ne može mjeriti proračunom, to jest financijskom vrijednošću. Neki projekt mogu imati vrijedan znanstveno – stručni doprinos, a biti financirani u minimalnim iznosima …"]
[198,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na čl. 3. toč. w.\nKriteriji moraju biti potpuno transparentni i onemogućiti diskrecijsku moć matičnim odborima i stručnim povjerenstvima da bez jasnih kriterija, potpuno arbitrarno odlučuju o tome kako će vrednovati doprinos pristupnika. Ako su radovi pristupnika objavljeni u znanstvenim časopisima koji su relevantni za znanstveno područje ili polje, te je objavljeni rad pristupnika prošao znanstvene recenzije kako bi bio objavljen u znanstvenoj kategoriji, povjerenstva i matični odbori ne smiju imati moć kojom mogu svojevoljno šikanirati pristupnike, ali i iskazivati nepovjerenje u druge znanstvenike i uredništva znanstvenih časopisa. Naime, nedostatak mjerljivih, transparentnih kriterija otvara prostor za arbitrarne i ideološke odluke, osobito u društvenim i humanističkim znanostima gdje je pluralizam pristupa ključan. Oslanjanje isključivo na procjenu izvornosti bez jasnog sustava vrednovanja otežava predvidivost i pravnu sigurnost.\n\nPrijedlog: korigirati tekst na sljedeći način “znanstveni doprinos pristupnika u polju izbora« predstavlja znanstveni doprinos pristupnika koja se donosi na temelju doprinosa pristupnika u području odnosno polju izbora odnosno reizbora na radno mjesto; znanstveni radovi relevantni za izbor odnosno reizbor u području odnosno polju su radovi koji sadrže znanstveni doprinos u tom području odnosno polju temeljem ovim kriterijima propisanih kategorija časopisa .”"]
[199,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na čl. 3., toč. h.\n\nMišljenja smo da definirane vrijednosti u obliku financijskih iznosa u nečemu što su nacionalni kriteriji nije uputno iz najmanje tri razloga. Prvi jesu promjene na financijskim tržištima koje su podložnije češćim i intenzivnijim promjenama koje ne mogu slijediti brzinu izmjena i dopuna pravnih akata. Drugi jest što se na taj način posredno implicira da je kvaliteta znanstvenog i istraživačkog rada u direktnoj korelaciji s tržišno definiranim vrijednostima što nije nužno tako. Trećim razlogom ističe da je kriterij isključivo kvantitativan, ali nije znanstveno utemeljen. U društvenim i humanističkim znanostima često se radi o individualnim projektima koji nemaju visoke financijske iznose, ali imaju visok znanstveni doseg (npr. knjige, kvalitativne longitudinalne studije, policy research) koji nema nikakve veze s financijskom vrijednošću projekta.\n\nPrijedlog: u potpunosti izostaviti egzaktno specificirane iznose u svim odredbama ovih Kriterija."]
[200,"VALERIJA BARADA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: pod stavkom U. – Ako može biti samo jedan voditelj projekta, puno je logičnije i pravednije priznati voditeljstvo osobi koja je projekt prijavila i kojoj je inicijalno odobren, nego osobi koja ju je zamijenila. Ovakvim se uvjetom ne ide na ruku ni znanstvenicama koje tijekom vođenja projekta primjerice odu na porodiljni dopust. Također, što ukoliko do takve zamjene dođe pred sam kraj projekta (npr. pred kraj treće godine, a projekt traje četiri godine)? Nije li onda pravednije priznati voditeljstvo osobi koja je duže vodila projekt? Dodatno, može li se razmisliti o \"raspodjeli\" priznanja?"]
[201,"VALERIJA BARADA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: pod stavkom k) - šta je \"ugledna institucija\"? Kako se i tko to procjenjuje?"]
[202,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","u. »voditelj projekta« je osoba koja je u projektnoj prijavi navedena kao voditelj projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); projekt ima samo jednog voditelja; ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i osobi koja je završila projekt."]
[203,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","članak 3., t. h.\nOvako postavljen uvjet u prvom redu obvezuje svakog zaposlenika u znanstveno-nastavnom zvanju koji želi napredovati da bude voditelj projekta, a pitanje je u kojoj mjeri je baš to pokazatelj znanstvenih, nastavnih i stručnih kompetencija pristupnika. Neki izvrsni znanstvenici i nastavnici nikada neće biti voditelji projekta iz raznih osobnih i profesionalnih razloga, što ne znači da ne nisu aktivni članovi istraživačkih timova i što ne umanjuje njihov nastavni, znanstveni i stručni doprinos u područjima u kojima se biraju. Uz to odredbom se vrijednost projekta stavlja u prvi plan, a ona ne mora govoriti ništa o uspješnosti i kvaliteti projekta. Nejasno je po čemu je projekt vrijednosti 50.000 eura bolji, kvalitetniji od onoga od 40.000 eura, na koji način se odredio baš taj iznos kao relevantan za uvažavanje projekta ili radnog paketa. Također, iz sadržaja navedenog kriterija držimo neprihvatljivim nepriznavanje i nenavođenje statusa suvoditeljstva na velikim projektima (poput Horizona) koji su završili ili su u tijeku, nego se samo boduje uloga voditelja, što ide na štetu pristupnicima. Iz kriterija nije jasno ulazi li u navedeno PI (glavni istraživač) koji je partner na konzorcijskom projektu, a nije voditelj niti jednog radnog paketa? Sama činjenica da je netko i PI na npr. Horizon projektu je poprilično bitna jer je te projekte jako teško dobiti radi visoke kompetitivnosti, a činjenica je da se nastavnici rijetko odvaže uzimati punu odgovornost za pakete jer nemaju institucionalnu podršku. To istovremeno ne znači da oni ne doprinose tim paketima jer je unutar paketa jasno određeno tko je odgovoran za koji dio projektnih aktivnosti. Isto tako sama činjenica da je netko od nastavnika radeći u našim uvjetima nastavnog opterećenja uspio pripremiti prijavu za veliki projekt i dobiti ga na visoko kompetitivnom Natječaju (poput Horizon, Marie Curie ili pak ERC projekta), trebala bi se vrednovati sama po sebi, bez obzira na odobrenu financijsku vrijednost projekta. \nNavedeno je diskriminatorno prema nastavnicima iz područja društvenih znanosti gdje su vrijednosti projekata daleko niže jer za te projekte redovito nema parametara koji bi projekt učinili financijski vrjednijim (skupljim) npr. nabavljanje skupe opreme ili ljudi. Primjerice puno puta se provode kvalitativna istraživanja koja su jeftinija od kvantitativnih istraživanja, a sama po sebi ta su istraživanja nerijetko puno zahtjevnija za istraživače. \nIz navedenog kriterija nije jasno kako su kategorizirani neke skupine projekata poput COST projekata, te ako je nastavnik/istraživač voditelj radne grupe kako se procjenjuje te projekte. Naime, pozicija voditelja radne grupe je često vrlo zahtjevna i traži jako puno angažmana (tu je vrijednost paketa/grupe ponovno nedokaziva jer financijska podrška ima drugu svrhu i način isplate itd.).\n\nčlanak 3., t. t\nIz sadržaja navedenog kriterija se postavlja pitanje temeljem čega se došlo do definiranog iznosa stručnog projekta? Isto tako, ovisi li vrijednost projekta o njegovoj kvaliteti, odnosno jesu li skuplji projekti nužno bolji i kvalitetniji po sadržaju metodologije provedbe i postignutim rezultatima? Zašto je vrijednost projekta krucijalni faktor u definiranju istog? Isto tako, financijska sredstva dobivena na npr. Horizon konzorcijskom projektu ne veže se uz paket, nego ljudi doprinose kroz više paketa i onda dobiju određeni zbirni iznos novaca koji je dokaziv i vrijedi za sve te pakete. Zaključno, vrijednost projekta ne govori ništa o njegovoj uspješnosti ili smislenosti. U društvenim znanostima se neki projekti provode bez financijske podrške i osnove (npr. mreža International Network on Leave Policy and Research je bez ikakvih sredstava i neformalna je, a iz te suradnje izlazi puno inovativnosti u području roditeljskih dopusta).\n\nčlanak 3. t. u\n»voditelj projekta« je osoba koja je u projektnoj prijavi navedena kao voditelj projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); projekt ima samo jednog voditelja; ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je završila projekt kada je riječ o opravdanoj zamjeni voditelja projekta, potrebno je dodati riječ „i“ ispred „osobi koja je završila projekt“. \n\nU protivnom proizlazi da će se voditeljstvo projekta priznati samo osobi koja je završila projekt, neovisno o tome koje ga je vremensko razdoblje vodila. Tako se može dogoditi da projektnu prijavu, planirane troškove i ostalo samostalno izradi prvi voditelj projekta, da ga vodi 99% vremena, ali da zbog opravdanih razloga nije u mogućnosti dovršiti projekt. Takva je odredba diskriminatorna, nelogična, izaziva nesigurnost, pa time i destimulirajuća za trenutne voditelje projekata, ali i za voditelje budućih projekta koji moguće zbog opravdanih razloga neće moći završiti projekt (bolovanje, rodiljni dopust, ili bilo koji drugi opravdani razlog na koji voditelj u trenutku projekta niti je za njega znao, niti je mogao na njega utjecati)."]
[204,"VALERIJA BARADA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Čelna dužnost u potpunosti izostavlja čelne pozicije u strukovnim udruženjima, iako je to ključno za razvoji unaprijeđenje znanstvenog i akademskog rada. Izostavlja predsjednike znanstvenih vijeća na institutima, predsjednike etičkih povjerenstava na institutima i fakultetima, voditelje doktorskih studija i sl. Iako se radi o odgovornim pozicijama čije zauzimanje, uz uredno izvršavanje obaveza, oduzima značajno vrijeme. Isto tako, izostavljene su čelne pozicije u strukovnim udruženjima."]
[205,"UNA MIKAC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Financijska vrijednost projekta ovisi o financiranju koji je ostvarila institucija i veličini institucije, a ne o znanstvenoj produkciji/izvrsnosti voditelja i suradnika na projektu. Predloži li  se iznos, treba biti zasnovan na analizi projekata koji se dodjeljuju u području, koja bi onda trebala biti transparentno prikazana kao prilog ovom savjetovanja. Pri tom treba uzeti u obzir da će se iznos mijenjati ovisno o financijskoj situaciji u državi i svijetu (npr. inflacija). No mislim da bi iznos trebalo izostaviti, važnija bi bila kvaliteta projekta, na koju recimo mogu ukazivati pozitivne recenzije, ili da je projekt po broju bodova bio u određenom postotku najboljih na natječaju, ili kvaliteta rezultata projekta.\nŠto se tiče h., u većini projekata postoji mogućnost da u slučaju odlaska voditelja u mirovinu to mjesto preuzme drugi voditelj pa je nejasno što u takvim situacijama, dok je pod u. to navedeno\nPod k., nije jasno definirano što odbor čini međunarodnim"]
[206,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\nPredlažemo uklanjanje dijelova definicija koji propisuju minimalnu financijsku vrijednost od 5.000 EUR za institucijski projekt koji se vrednuje, minimalnu financijsku vrijednost od 50.000 EUR radnog paketa na partnerskoj instituciji za priznavanje uloge institucijskog voditelja i minimalnu financijsku vrijednost od 10.000 EUR za stručni projekt koji se vrednuje.\n\nFinancijska vrijednost projekta nije objektivan ni pouzdan pokazatelj znanstvene vrijednosti niti odražava znanstveni doprinos istraživača. Mnogi znanstveno relevantni i međunarodno prepoznati projekti, osobito u društvenim i humanističkim znanostima, provode se s ograničenim financijskim sredstvima. Korištenje financijskih pragova diskriminira znanstvenike iz tih područja, jer su im sredstva znatno manje dostupna nego u STEM disciplinama. Za provođenje istraživanja u STEM području dio financijskih izdvajanja vezan je uz prirodu samih istraživanja, od skupe aparature, laboratorijske opreme koju je potrebno održavati do kemikalija koje su i cjenovno skupe, ali je također skupo i njihovo pohranjivanje i čuvanje. Činjenica da se istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti provode uz manji financijski trošak ne znači i njihovu manju kvalitetu. Također, novčani pragovi su arbitrarni, podložni inflaciji i razlikama u nacionalnim financijskim okvirima i ne uzimaju adekvatno u obzir kompleksnost rada, znanstvenu vrijednost ni organizacijsku odgovornost."]
[207,"ANDREJA GAJOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polja fizike i geofizike, Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polja kemija i Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\nČlanak 3, definicija h\numjesto \"...ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR.\" predlažemo \"...ukupna vrijednost projekta na partnerskoj instituciji ili ukupna vrijednost radnog paketa na razini konzorcija mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR.\"\nObrazloženje: Ako se radi o voditelju za partnersku instituciju  treba uzeti u obzir da  institucija često sudjeluje u više radnih paketa te je onda relevantan ukupan iznos kojim upravlja glavni istraživač na instituciji. A ako se radi o voditelju radnog paketa na razini konzorcija, onda je logično gledati  ukupna sredstva na tom radnom paketu preko svih partnera koji doprinose tom paketu. Često obje uloge ima ista osoba, ali u velikim projektima partnerska institucija može ih odlučiti razdvojiti."]
[208,"OZREN PILIPOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U čl. 3. st. 1. t. k postavlja se pitanje koji je točno kriterij utvrđivanja navedene “uglednosti”? Dajemo li ovlast povjerenstvima da ocjenjuju uglednost međunarodnog skupa, pa isti skup za jednog koautora predstavlja izlaganje na uglednom skupu, a za drugog ne? Nužno je odbaciti neodređenost pojmova koja vodi krajnje arbitrarnim kriterijima."]
[209,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime svih matičnih odbora za područje prirodnih znanosti:\n\nČlanak 3. točka w:\nIspraviti greške u pisanju u izrazima \"pro cjenu\" i pr ocjenjuje\"."]
[210,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti i Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polja fizike i geofizike:\n\nČlanak 3. točka j:\nRazlika u nazivu između domaće i međunarodne nagrade je diskriminatorna. Ako će se ocjenjivati istaknuta domaća nagrada, onda i međunarodna nagrada mora biti istaknuta i pojam pod točkom j. mora glasiti: \"istaknuta međunarodna nagrada\" (štogod \"istaknuta\" značilo, to se također treba jasno i precizno definirati)."]
[211,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime svih matičnih odbora za područje prirodnih znanosti:\n\nČlanak 3., točka e: \nPotpuno je nerazumljivo što se htjelo reći pojmom \"institucijski mentor doktoranda\" i kako će se to odraziti u budućnosti na djelatnike koji su izvan sustava visokih učilišta. Taj pojam mora biti jasnije i preciznije definiran."]
[212,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nPredlaže se izmjena u članku 3., točki d. tako da se uključi vrijeme trajanja kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta. Stoga se predlaže da umjesto \"»kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« je projekt kojem je cilj ostvarivanje vrhunskih znanstveno-istraživačkih rezultata; ...\" bude \"»kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« je projekt kojem je cilj ostvarivanje vrhunskih znanstveno-istraživačkih rezultata u trajanju od minimalno 12 mjeseci; ...\"."]
[213,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predlažu se sljedeće izmjene u članku 3:\n\nd. »kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« je projekt kojem je cilj ostvarivanje vrhunskih znanstveno-istraživačkih rezultata; to je projekt koji financiraju Hrvatska zaklada za znanost (HRZZ), fond Jedinstvo uz pomoć znanja (UKF), programi Europske unije (Horizon Europe, Horizon 2020, FP7 i FP6), Europski strukturni i investicijski fondovi kroz Znanstvene centre izvrsnosti te znanstveni ili bilateralni projekt ministarstva nadležnog za znanost i obrazovanje s anonimnim međunarodnim znanstvenim recenzijama; u slučaju projekta iz drugih izvora financiranja, to je projekt koji nužno uključuje provođenje novih znanstvenih istraživanja od najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje u javno objavljenom otvorenom kompetitivnom postupku na temelju anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija \n\nObrazloženje: Svi znanstveni i bilateralni projekti ministarstva nadležnog za znanost i obrazovanje ne mogu se smatrati kompetitivnim.\n\ni. »istaknuta domaća nagrada« je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju sveučilišta , Hrvatski sabor, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, nacionalna znanstvena i kulturna institucija, tijelo državne uprave te strukovna udruga s nacionalnim karakterom\n\nObrazloženje: U kategoriji zajedno s nagradama Hrvatskog sabora ili HAZU-a, nagrade i priznanja fakulteta ili instituta ne mogu se smatrati istaknutim domaćim nagradama.\n\nw. »znanstveni doprinos pristupnika u polju izbora« predstavlja procjenu znanstvenog doprinosa pristupnika koja se donosi na temelju doprinosa pristupnika u području odnosno polju izbora odnosno reizbora na radno mjesto; \nz. znanstveni radovi relevantni za izbor odnosno reizbor u području odnosno polju su radovi koji sadrže izvorni znanstveni doprinos u tom području odnosno polju, neovisno o predmetnoj kategoriji časopisa; doprinos pristupnika u polju izbora procjenjuje stručno povjerenstvo, a utvrđuje matični odbor. \n\nObrazloženje: Pojam w je razbijen na dva pojma. Novi pojam z sada definira što su znanstveni radovi relevantni za izbor odnosno reizbor."]
[214,"DUBRAVKA DUJMOVIĆ PURGAR","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Uz  značenje točke h. institucijski voditelj radnog paketa - konzorcijskim projektima s više partnera, radni paketi se nerijetko raspodjeljuju tako da ih formalno vodi jedna institucija, ali se njihova provedba dijeli među partnerima. U praksi to znači da pojedine institucije, iako nisu formalno navedene kao nositelji WP-a, preuzimaju ključnu ulogu u njegovom operativnom vođenju, planiranju i realizaciji, a raspolažu i značajnim dijelom sredstava unutar tog WP-a. Stoga predlažem da se u kriterijima priznavanja „institucijskog voditelja radnog paketa“ - ne uvjetuje isključivo formalno vodstvo WP-a na razini konzorcija, već da se uzme u obzir i dokumentirana odgovornost za provedbu dijela radnog paketa unutar institucije – uz ispunjeni uvjet financijske     vrijednosti (>50.000,00 EUR) Ovakav pristup bi pravednije odražavao stvarni doprinos znanstvenika u provedbi projekta i omogućio priznavanje rada koji  je često ključan za uspjeh projekta, ali nije uvijek formalno prepoznat u administrativnoj strukturi prijave."]
[215,"IVANA OLUJIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Institucijski ovjerena aktivnost - nije u potpunosti jasna definicija. Može li i treba li npr. dekan ovjeriti da je netko objavio prijevod? Tim više što je izdavač dužan navesti ime prevoditelja."]
[216,"IVANA OLUJIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. u točkama g, h i t predviđa da se institucijski projekt vrednuje samo ako je njegova vrijednost minimalno 5.000 eura, da se mjesto institucijskog voditelja radnog paketa vrednuje samo ako je vrijednost radnog paketa 50.000 eura (kasnije se, u čl. 6 stavak 3 navodi 25.000 za društvene i humanističke znanosti), a da se stručni projekt vrednuje samo ako njegova vrijednost premašuje 10.000 eura. Pritom se ne uzima u obzir specifičnost istraživanja u humanističkim znanostima (ili u pojedinim poljima i granama drugih područja), koja vrlo često realno imaju manji trošak od istraživanja u prirodnim i tehničkim znanostima. Nije definirano što znači \"vrijednost projekta\" (dodijeljena sredstva?), ali zapravo je uopće ideja vrednovanja projekata po novčanim sredstvima nepravedna.\nPostavljanje ljestvice za stručne projekte (koji uključuju suradnju s gospodarstvom, javnim sektorom, udrugama) tako visoko znak je i socijalne neosjetljivosti, što u krajnjoj liniji dovodi i do povećanja društvene nejednakosti te smanjenja kulturnog pluralizma. Projekti u suradnji s udrugama i javnom sektorom često su plaćeni tek simbolično, a nose veliku vrijednost za zajednicu/društvo."]
[217,"DANIJEL NESTIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nPotrebno je pojasniti definicije „institucijski voditelj radnog paketa“ (kako je sada definirano čini se da se radi o osobi koja vodi tim jedne partnerske institucije u konzorcijskom projektu ili osoba koja je glavni istraživač na jednom radnom paketu – to vjerojatno ovisi o vrsti projekta, ali što kada su to dvije različite osobe na istom projektu?), „istaknute domaće nagrade“, „međunarodne nagrade“, »stručni projekt« (granica od 10.000,00 eura za vrednovanje ovih projekata je vrlo visoka za standarde društvenih znanosti)."]
[218,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja u.: Nije nevažno koliko dugo je osoba vodila projekt, pogotovo uzimajući u obzir kompetencije, i trud koji je potrebno uložiti u osmišljavanje i pisanje projektne prijave. Prema trenutnom prijedlogu, tzv. kompetitivni projekt (razvojni ili istraživački) treba trajati najmanje 12 mjeseci, kako bi se priznavao u smislu doprinosa koji se regulira Nacionalnim kriterijima, a voditeljstvo projekta može se priznati/vrednovati i drugoj osobi, ako je do zamjene voditelja došlo iz „opravdanih razloga“ i druga osoba je završila projekt. To praktično znači da je druga osoba mogla projektu voditi i primjerice svega mjesec dana, ili manje, što je svejedno dovoljno za priznavanje statusa voditelja projekta. Kako to smatramo nepravednim i neprihvatljivim, predlažemo da se u slučaju zamjene voditelja projekta iz opravdanih razloga, status voditelja projekta prizna/vrednuje samo osobi koja je projekt vodila minimalno u nekom jasno definiranom vremenskom periodu (npr. više od 50 % ukupnog trajanja projekta)."]
[219,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja t.: Predlažemo brisanje minimalne vrijednosti stručnog projekta, jer vrijednost često ovisi o broju sudionika, trajanju, specifičnostima struke itd., te zbog inflacije značajno varira kroz vrijeme (vidi raniju argumentaciju). Po našem mišljenju značaj stručnih projekata treba definirati kvalitativnim kriterijima čija se razrada može prepustiti ustanovama kroz interne akte."]
[220,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja h.: Definicija nije jasna i treba ju značajno doraditi. Iz sadašnje formulacije nije jasno je li osoba koja koordinira aktivnosti tima s jedne ustanove mora biti i voditelj nekog dijela projekta koji ima status radnog paketa, ili je dovoljno samo da koordinira tim na ustanovi partneru u konzorciju. Formulacija je dijelom nespretna te sugerira da ustanova zaposlenja pristupnika mora biti i nositelj konzorcija, što vjerojatno nije bila intencija. \n\nNadalje, Sindikat smatra da nikako nije prihvatljivo određivanje opsega i značaja financijskih aktivnosti kroz navođenje financijske vrijednosti aktivnosti. Navedeno nije prihvatljivo zbog više razloga: \n\n1) Vrijednost novčanog iznosa se značajno mijenja kroz vrijeme. S obzirom da se ovaj kriteriji jednako primjenjuje na projekte provedene prije 20 godina i za projekte koji će se provesti za 10 godina, iznos od 50.000 eura nikako ne označava jednak opseg i značaj projektnih aktivnosti; \n\n2) Sama vrijednost projektnih aktivnosti na ustanovi ništa ne govori o znanstvenom značaju, kompleksnosti i doprinosu, primjerice, moguće je da se na jednoj ustanovi nabavlja oprema te iznos prelazi 50.000, dok se na drugoj ustanovi provodi više istraživanja, ali se ne nabavlja oprema pa je iznos manji od 50.000; \n\n3) S obzirom da nema financijskih limita za kompetitivne znanstvene projekte u cjelini, ispada da netko može zadovoljiti uvjet voditeljstva s manjim iznosom od ovoga. Predlažemo da se ovaj financijski kriterij zamijeni kvalitetnim kriterijima u smislu veličine tima na ustanovi (npr. najmanje tri istraživala) te vrstom aktivnosti (npr. provedba dionice istraživanja).  \n\nTakođer, predlažemo da se kao zadovoljavanje ovog kriterija prizna i vođenje određene komponente istraživanja iz jedne discipline kod interdisciplinarnih projekata."]
[221,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja f.: Treba naglasiti i da se ugovor o financiranju i/ili provedbi projekta kojeg je potpisao čelnik ustanove smatra dokazom."]
[222,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja e.: Potrebno je precizirati da se radi o zaposleniku ustanove na radnom mjestu doktoranda/asistenta/znanstvenog novaka. Također, umjesto „osoba“ treba navesti da se radi o zaposleniku na znanstveno-nastavom ili znanstvenom radnom mjestu."]
[223,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Alineja b.: Predlažemo da se članom projektnog tima, u smislu doprinosa koji se regulira Nacionalnim kriterijima, definira samo osoba koja je u statusu člana projektnog tima/suradnika na projektu provela barem određeni i jasno definiran vremenski period (npr. neki % ukupnog vremena trajanja projekta)."]
[224,"ZVJEZDANA STANČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Što je s potporama Sveučilišta u Zagrebu kojima su se također financirali projekti - ne mislim na glavarine koje su se dodijeljivale zadnjih nekoliko godina"]
[225,"GORAN VLAŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar u ime MO Ekonomija: \n\nPredlaže se sljedeće po točkama:\na. Uz \"voditelja organizacijske jedinice\" dodati i \"zamjenika voditelja\" te bi time točka a glasila: »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja i zamjenika voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.) \nb. Potrebno je definirati način dokazivanja da je netko \"član projektnog tima\", posebno s obzirom na trajanje članstva (ako je relevantno) ili dokumenta temeljem kojeg to dokazuje (potvrda voditelja projekta ili izvadak iz službene evidencije izvora financiranja projekta ili nešto treće). Također, potrebno je definirati kako se dokazuje postojanje \"projekta\". Potrebno je definirati je li riječ o završenim projektima i/ili započetim projektima i/ili odobrenim projektima.\nc. Dodati \"razvoj znanstvenika i nastavnika\" kao jedan od mogućihi ciljeva razvoja. Također, postavlja se pitanje relevantnosti vremenskog trajanja projekta (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje vremensko trajanje projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima.\nd. Postavlja se pitanje relevantnosti vremenskog trajanja projekta (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje vremensko trajanje projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima.\ne. Potrebno je definirati što znači \"institucijski mentor\", je li to osoba koja je formalni mentor na doktorskom radu ili je mentor osobi na suradničkom radnom mjestu, a koja je u procesu stjecanja doktorata znanosti.\ng. Postavlja se pitanje relevantnosti financijskog iznosa projekta (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje financijski iznos projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima.\nh. Postavlja se pitanje relevantnosti financijskog iznosa radnog paketa (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje vremensko trajanje projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima.\ni. Predlaže se isključiti riječ \"istaknuta\" te da je samo riječ o \"domaćoj nagradi\" (koja je 1-0, tj. ili je dobivena ili nije), ili propisati kriterije temeljem kojih se određuje \"istaknutost\". Dakle, isto kako je \"međunarodna nagrada\" tako da bude \"domaća nagrada\".\nk. Predlaže se isključiti riječ \"ugledne\" , ili propisati kriterije temeljem kojih se određuje \"ugled\" neke institucije koja je organizirala skup.\nl. S obzirom da brojne projekte je moguće provoditi direktno za npr. ministarstva ili druge institucije i poduzeća (bez posredstva fakulteta/instituta/sveučilišta), predlaže se \"ostale projekte\" definirati kao \"znanstveni i/ili stručni projekti koji ne pripadaju niti jednoj drugoj kategoriji projekata navedenih u ovom članku\". U protivnom se ne valoriziraju ekspertize i projekti koje zaposlenici u sustavu znanosti rade direktno s naručiteljem (ministarstvom i slično). Na taj način je moguće isključiti definiciju \"stručni projekt\". Naime, u ovoj formi ako je netko radio kroz fakultet/institut projekt za gospodarstvo, takav projekt pripada dvama kategorijama \"stručni projekt\" i \"ostali projekt\".\nt. Postavlja se pitanje relevantnosti financijskog iznosa projekta (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje financijski iznos projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima. Također, ako se i definira iznos, potrebno je definirati KUMULATIV. Naime, na ovaj način se destimulira suradnja i podrška znanstveno-nastavnog sustava malim i srednjim poduzećima, kao i manjim udrugama - koji jednostavno nemaju budžete od 10.000 EUR za jedan projekt.\nu. Potrebno je definirati način dokazivanja da je netko \"voditelj projekta\", posebno s obzirom na trajanje voditeljstva (ako je relevantno) ili dokumenta temeljem kojeg to dokazuje (potvrda voditelja projekta ili izvadak iz službene evidencije izvora financiranja projekta ili nešto treće). Također, potrebno je definirati kako se dokazuje postojanje \"projekta\"."]
[226,"RANKA GODEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3.\nPrijedlog: dodati definiciju pojma „znanstvena knjiga“\nPrimjer definicije znanstvene knjige iz zadnjeg Javnog poziva za financijsku potporu izdavanju znanstvenih knjiga i visokoškolskih udžbenika u tiskanome i elektroničkome obliku u 2024. godini: ..znanstvena knjiga“ odnosi se na znanstvenu autorsku knjigu jednog ili više autora koja donosi rezultate znanstvenih istraživanja, znanstvenu uredničku knjigu (zbirku tekstova jednog ili više autora, zbornik sa znanstvenoga skupa i si.), znanstveno referentno djelo: enciklopedija, leksikon, rječnik, gramatika, pravopis, priručnik, povijesni pregled, arhivska građa i si., kritičko izdanje djela prema izvorniku, djelo na starohrvatskome i obrada starohrvatskih (staroslavenskih) jezika te djelo za promicanje znanosti (znanstveno-popularno djelo)."]
[227,"RANKA GODEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članaka 3.\n\nf. »institucijski ovjerena aktivnost« podrazumijeva postojanje pisane suglasnosti ili pisane odluke čelnika institucije\n\nObrazloženje: U ovu kategoriju ubrajaju se i pisane odluke čelnika institucije (na primjer imenovanja osoba za provođenje/koordiniranje pojedinih aktivnosti unutar institucije te imenovanje povjernstva ili radnih grupa nacionalnih i međunarodnih tijela)"]
[228,"MIRNA VARGA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3,\nal. i: „istaknuta domaća nagrada“ je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\ni. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[229,"MIRNA VARGA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3, \nal. f „institucijski ovjerena aktivnost“ podrazumijeva postojanje pisane suglasnosti čelnika institucije\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nal.f  \"ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti"]
[230,"INSTITUT ZA FIZIKU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. t. u- voditelj projekta\nu. »voditelj projekta« je osoba koja je u projektnoj prijavi navedena kao voditelj projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); projekt ima samo jednog voditelja; ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je završila projekt\nPrijedlog Instituta za fiziku je da se definicijom voditelja projekta u svakom slučaju obuhvati osobu koja je dobila projekt. Obrazloženje je da dobiti projekt na kompetitivnom natječaju predstavlja postignuće i da zamjene voditelja nisu česte. U tom smislu, predlažemo iznimno mogućnost da se za dvije osobe može brojati voditeljstvo temeljem jednog projekta. Prijedlog: \nu. »voditelj projekta« je osoba koja je u projektnoj prijavi navedena kao voditelj projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i osobi koja je završila projekt"]
[231,"INSTITUT ZA FIZIKU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. t. k-međunarodni znanstveni ili stručni skup\nk. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.)« je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom\nOno što prvenstveno određuje inozemni karakter skupova su sudionici iz inozemstva. Kako trenutno stoji u prijedlogu, skup domaćim organizacijskim odborom i većinom sudionika iz inozemstva ne bi zadovoljio definiciju međunarodnog skupa. Prijedlog Instituta za fiziku stoga je da se preciznijom definicijom takve situacije izbjegnu. U tom smislu predlažemo:\nk. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.)« je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s dijelom sudionika iz inozemstva ili s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom."]
[232,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Nejasno je što se sve još podrazumijeva pod pojmom čelna dužnost - jesu li to i pomoćna / savjetodavna tijela sastavnica, razni odbori i slično?\n\nTakođer je nejasno tko je glavni istraživač na radnom paketu. Je li to netko s iste institucije kao i glavni istraživač ili s partnerske institucije ili može biti s obje institucije? Radi olakšanja ispunjenja ovog uvjeta navedeno bi trebalo proširiti."]
[233,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","f. »institucijski ovjerena aktivnost« podrazumijeva postojanje pisane suglasnosti čelnika institucije\n\ni. »istaknuta domaća nagrada« je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište, znanstveni institut, Hrvatski sabor, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, nacionalna znanstvena i kulturna institucija, tijelo državne uprave te strukovna udruga s nacionalnim karakterom\n\nPrijedlog izmjena: \n\nf. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se potvrđuje izvršavanje aktivnosti\n\ni. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[234,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar uz točku a:\nČelna dužnost sada je definirana preširoko te podrazumijeva dužnosti znatno različitih složenosti poslova. Predlaže se razdvajanje čelnih dužnosti na čelne i voditeljske dužnosti, kao što je bilo u dosadašnjim uvjetima Rektorskog zbora.\nKomentar uz točku c:\nPotrebno je definirati što su kompetitivni projekti u području umjetnosti i kulture.\nKomentar uz točke g i h:\nIznos nije primjenjiv na umjetničko područje.\n\nKomentar uz točku i:\nNe uzimaju se u obzir institucije u području kulture i umjetnosti – primjerice Ministarstvo kulture i medija.\nKomentar uz točku k:\nPredlažemo dodati umjetničke skupove i festivale (Muzički biennale Zagreb, Pula Film Festival i dr.)\n\nKomentar uz točke o. - r.:\nTočke o., p., q. i r. ne obuhvaćaju umjetničko-nastavna radna mjesta. Slijedom toga, za umjetničko-nastavna radna mjesta ne vrijedi čl. 5. st. 4. koji propisuje opće uvjete za postupak izbora na slobodna radna mjesta više razine, kao ni prijelazne odredbe iz čl. 98."]
[235,"PETAR RADOSAVLJEVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","g), h), t) Vrednovanje projekata po financijskom kriteriju neprihvatljivo je (ne samo za humanističke znanosti, ali pogotovo za njih)."]
[236,"ANA KOVAČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Prijedlog: f. „ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti"]
[237,"SANDRA POŽAR","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\na. »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.), predsjednika znanstvenoga vijeća i člana matičnoga odbora\ng. »institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja\nh. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju financiranoga konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu\nt. »stručni projekt« je financirani projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama"]
[238,"SANDRA POŽAR","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\na.: Predlaže se da se u opis čelne dužnosti doda predsjednik znanstvenoga vijeća i član matičnoga odbora\ng.: Problematične su financijske granice pri vrednovanju projekata koji se uzimaju u obzir za pojedinu kategoriju. Smatramo da, barem u humanističkim znanostima, veći budžet ne znači da je projekt vrjedniji. Stoga predlažemo da se razlikuju samo projekti s financiranjem i projekti bez financiranja."]
[239,"JOSIP LÖRINCZ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predlaže se izmjena članka 3. stavak \"h\" koji se odnosi na stručne projekte. Predlaže se eliminiranje vrijednosti stručnog projekta na način da  članak 3. stavak „h“ glasi: \n„h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu.“\nObrazloženje: nejasno je zašto bi se vrednovali samo radni paketi koji imaju iznos od 50.000,00 EUR na više. Po kojoj logici i temeljem kojih kriterija radni paket nekog manjeg iznosa od 50.000,00 EUR ne bi trebalo vrednovati. Zar projekti s radnim paketima koji imaju buđet manjeg iznosa ne mogu iznijeti značajne stručne ili znanstveno-istraživače rezultate? Zbog neobrazloženog kriterija vrijednosti vrednovanja radnih paketa projekta, predlaže se potpuno eliminirati iznos vrijednosti radnog paketa.  \n\nProf. dr. sc. Josip Lorincz\nFakultet elektrotehnike, strojarstva\ni brodogradnje (FESB)\nSveučilište u Splitu\nR. Boškovića 32\n21000 Split\nHrvatska"]
[240,"JOSIP LÖRINCZ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predlaže se izmjena članka 3. stavak \"t.\" koji se odnosi na stručne projekte. Predlaže se eliminiranje vrijednosti stručnog projekta na način da  članak 3. stavak „t“ glasi: \n\"t. »stručni projekt« je projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama.\"\n\nObrazloženje: nejasno je zašto bi se vrednovali samo stručni projekti koji imaju iznos od 10.000,00 EUR na više. Po kojoj logici i temeljem kojih kriterija projekt nekog manjeg iznosa od 10.000,00 EUR ne bi trebalo vrednovati. Zar stručni projekti sa buđetima manjeg iznosa ne mogu iznijeti značajne stručne rezultate? Zbog neobrazloženog kriterija vrijednosti vrednovanja stručnog projekta, predlaže se potpuno eliminirati iznos vrijednosti stručnog projekta.  \n\nProf. dr. sc. Josip Lorincz\nFakultet elektrotehnike, strojarstva\ni brodogradnje (FESB)\nSveučilište u Splitu\nR. Boškovića 32\n21000 Split\nHrvatska"]
[241,"JOSIP LÖRINCZ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predlaže se dopuna članka 3. stavak \"u.\" koji se odnosi na definiciju \"voditelja projekta.\" Predlaže se mogućnost postojanja dvaju voditelja projekata u su-voditeljstvu projekata na način da članak 3. stvaka \"u\" glasi:\n„u. »voditelj projekta ili su-voditelji projekta« je jedna ili dvije osobe koja su u projektnoj prijavi navedene kao voditelj ili su-voditelji projekta; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); projekt može imati jednog voditelja ili dva su-voditelja; ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja ili su-voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi ili osobama koje su završile projekt.“\nObrazloženje: postoje projekti na kojima se zbog kompleksnosti i/ili multidisciplinarnosti istraživanja trebaju definirati osobe su-voditelji projekta. Postojeći članak 3. stavak „u“ ne predviđa navedenu mogućnost, stoga se predlaže proširenje pojma voditelja projekta na dvije osobe. \nProf. dr. sc. Josip Lorincz\nFakultet elektrotehnike, strojarstva\ni brodogradnje (FESB)\nSveučilište u Splitu\nR. Boškovića 32\n21000 Split\nHrvatska"]
[242,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U vezi članka 3. stavka 1. alineja od o - r naglašavamo kako radna mjesta opisana pod alinejama od o. do r. ne definiraju kako se odnose i na umjetničko-nastavna radna mjesta, iako se kasnije u propisu tako navode te predlažemo da se pored znanstveno-nastavnih radnih mjesta doda termin i umjetničko-nastavna radna mjesta kako slijedi: o. » radno mjesto razine 1 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto docenta i znanstveno radno mjesto znanstvenog suradnika p. » radno mjesto razine 2 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesta izvanrednog profesora i znanstveno radno mjesto višeg znanstvenog suradnika q. » radno mjesto razine 3 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavnoradno mjesto redovitog profesora i znanstveno radno mjesto znanstvenog savjetnika r. » radno mjesto razine 4 « je znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru i znanstveno radno mjesto znanstvenog savjetnika u trajnom izboru\nU vezi članka 3. stavka 1. alineje k. predlažemo dodati umjetničke skupove i festivale. k. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) « je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom\nU vezi članka 3. stavka 1. alineje i. navodimo kako se ne uzimaju se u obzir institucije u području kulture i umjetnosti – primjerice Ministarstvo kulture i medija, Pula film festival, itd. što je važno i relevantno za djelatnost Akademije dramske umjetnosti. i. »istaknuta domaća nagrada« je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište, znanstveni institut, Hrvatski sabor, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, nacionalna znanstvena i kulturna institucija, tijelo državne uprave te strukovna udruga s nacionalnim karakterom\nU vezi članka 3. stavka 1. alineje h. navodimo kako iznos nije primjenjiv na dio umjetničkog područja koji je relevantan za Akademiju dramske umjetnosti. h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR\nU vezi članka 3. stavka 1. alineje g. navodimo kako iznos nije primjenjiv na dio umjetničkog područja koji je relevantan za Akademiju dramske umjetnosti. g. »institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja; minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 5.000,00 EUR Iznos nije primjenjiv na naš dio umjetničkog područja.\nU vezi članka 3. stavka 1. alineje c. navodimo kako je potrebno definirati što su kompetitivni projekti u području umjetnosti i kulture. c. »kompetitivni razvojni projekt« je projekt kojem je cilj razvoj znanstvene i obrazovne infrastrukture, kao što su nabava opreme, izgradnja i opremanje novih laboratorija, razvoj novih studijskih programa, razvoj sustava upravljanja kvalitetom i sl.; ovaj pojam označava projekt financiran iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova, iz programa Erasmus+, Europskog socijalnog fonda, državnog proračuna, suradnje s gospodarstvom ili drugih izvora financiranja koji traje najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje na otvorenom kompetitivnom pozivu"]
[243,"MIRNA PETANJEK","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","f. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se potvrđuje izvršavanje aktivnosti\n\ni. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[244,"MARKO PAVIČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.3.st.1. pod g)– „Minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 5.000,00 EUR.”\nPrijedlog: smanjiti iznos minimalne vrijednosti institucijskog projekta na “2.500 EUR (za društvene znanosti).\n\nČl.3.st.1. pod g), h), t) - Postavljanje uvjeta po financijskoj osnovi se čini pretjerano pogotovo u području društvenih i humanističkih područja za koje se često u natječajima predviđaju niži iznosi potpore. Također, vrijednost projekta se ne može mjeriti proračunom, to jest financijskom vrijednošću. Neki projekt mogu imati vrijedan znanstveno – stručni doprinos, a biti financirani manjim financijskim iznosima.\nPrijedlog: smanjiti iznos minimalnih vrijednosti „institucijskog projekta“ (g); smanjiti iznos vrijednosti radnog paketa kod „institucijski voditelj radnog paketa“ (h); smanjiti minimalnu vrijednost „stručnog projekta“ (t).\n\nČl.3.st.1. pod k) – „Međunarodni znanstveni ili stručni skup ….. pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge”\nKriteriji za procjenu „ugledne institucije ili strukovne udruge“?? Tko procjenjuje, i po kojim kriterijima „ugled institucije“?\nPrijedlog: „Međunarodni znanstveni ili stručni skup ….. pokroviteljstvom znanstvene institucije, ustanove, zavoda ili strukovne udruge… – detaljnije i jasnije je normiran pojam koji bi zamijenio formulaciju „ugledne institucije“\n\nČl.3.st.1. pod w). – „Znanstveni doprinos pristupnika u polju izbora“\nPrijedlog: „…..koji sadrže (izvorni - izbrisati) znanstveni doprinos u tom polju, neovisno o predmetnoj kategoriji časopisa i kategorizaciji znanstvenog rada (izvorni znanstveni rad, prethodno priopćenje, pregledni rad)“ – u protivnom bi se ugrozila pravna sigurnost budući da bi postojala bojazan da matični odbor tumači „izvorni znanstveni doprinos“ pristupnika samo u odnosu na one znanstvene radove koji su kategorizirani kao izvorni znanstveni radovi!\nSVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET 12.06.2025 14:57\n0 0\nPredloženi kriteriji ne djeluju realno ostvarivi glede mogućnosti financiranja projekata te bi ih trebalo ili prilagoditi prema prosječnim vrijednostima projekata po znanstvenom području u posljednjih pet godina, ili u potpunosti ukinuti. Kada je riječ o stručnim projektima, uvjet minimalne financijske vrijednosti treba u potpunosti ukinuti. Takvi projekti najčešće imaju za cilj postizanje društvenog utjecaja i jačanja suradnje sa zajednicom, javnim sektorom, neprofitnim organizacijama ili malim tvrtkama. U tim slučajevima, vrijednost rada znanstvenika očituje se u sadržaju i stručnom doprinosu, no ne i u financijskom iznosu projekta. Postavljanje praga od 10.000 eura kao minimalne vrijednosti isključuje velik broj važnih stručnih aktivnosti, posebno u društvenim i humanističkim znanostima, gdje su budžeti često mali, ali su projekti od velike strateške i društvene važnosti (npr. razrada lokalne razvojne strategije, suradnja s neprofitnim sektorom i sl.).\nU dosadašnjim uvjetima je čelna dužnost obuhvaćala uz navedeno i čelnu dužnost u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini. Nije jasno zbog čega je ta čelna dužnost izbačena iz novog pravilnika, pri čemu predsjedništvo neke znanstvene udruge npr. zahtijeva nekad i veći angažman od pojedinih čelnih dužnosti gore nabrojanih. Stoga se predlaže vraćanje i čelne dužnosti u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji kao jedne od čelnih dužnosti.\n\nNije jasno što bi to onda bio neinstitucijski mentor doktoranda.\n\nf. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\nUkinuti minimalnu vrijednost institucijskog projekta.\ni. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište U članku 71. p stoji “ istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta,” te je potrebno uskladiti dva članka.\n\nUbaciti „..te znanstvena i strukovna udruga…“. Slično je bilo i u prethodnim uvjetima ali je jasno navedeno „…te strukovne, znanstvene ili znanstveno-stručne udruge.“\nSpecificirati što to znači “ugledna institucija” - temeljem čega je razlikovati od manje ugledne ili “neugledne”?"]
[245,"IVANKA RAJH","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Treba ukloniti novčane iznose iz definicija projekata. U protekle 3 godine na FFZG-u sam bila suradnik na dva institucijska projekta koja su dobila oko 3000 eura. Prema sadašnjem prijedlog ispada da je to bilo uzaludno utrošeno vrijeme. Jedan od projekata je čak bio nagrađen"]
[246,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak 1. točka u.\n\nPredlažemo da se drugi dio odredbe koji se odnosi na priznavanje voditeljstva projekta u slučaju zamjene voditelja iz opravdanih razloga izmijeni na način:\n\n„… ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i voditelju projekta koji je projekt prijavio te obavljao posao voditeljstva najmanje 12 mjeseci, kao i novom voditelju koji je projekt završio te isti vodio najmanje 12 mjeseci.“"]
[247,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Točka u) (nadopuna) ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i osobi koja je završila projekt."]
[248,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","točka a) Smatramo da ovdje treba uključiti i voditelje studija\n\nTočka b) ovdje bi trebalo to navesti i druge termine za člana npr. „suradnik“\n\ntočka e) Nije jasno odnosi li se to isključivo na matičnu instituciju. Smatramo da bi se trebala računati i mentorstva i komentorstva na drugim hrvatskim i inozemnim institucijama\n\ntočka g) Smatramo da novčana vrijednost projekta ne smije biti kriterij za vrednovanje projekata. Postavljanje fiksnog novčanog praga za vrednovanje institucijskih projekata ne uzima u obzir realnost financiranja u društveno-humanističkim znanostima. Na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, primjerice, vrlo mali broj institucijskih projekata u protekle tri godine dosegnuo je taj iznos, iako su ti projekti bili znanstveno relevantni. Vrednovanje kvalitete projekata isključivo na temelju njihove financijske vrijednosti ne odražava njihovu znanstvenu važnost niti napor uložen u prijavu i provedbu. Dodatno, iz sadašnjeg teksta nije jasno je li iznos od 5.000 EUR zamišljen kao prag po projektu što bi značilo da se projekt ispod 5.000 eura kumulativno ne  zbraja voditelju u daljnjim uvjetima\n\nTočka h) Smatramo da novčana vrijednost projekta ne smije biti kriterij za vrednovanje projekata. Postavljanje financijskog praga za vrednovanje ove uloge predstavlja diskriminaciju prema društveno-humanističkim znanostima, gdje projekti, čak i međunarodni konzorcijski, često imaju znatno skromnije financijske alokacije. Uloga voditelja radnog paketa uključuje značajnu znanstvenu i organizacijsku odgovornost, neovisno o ukupnom budžetu dodijeljenom pojedinoj instituciji. Uvođenje visokog novčanog praga isključuje iz vrednovanja znanstvenike koji su aktivno uključeni u relevantne projekte, čime se smanjuje prepoznatljivost njihovog doprinosa i dodatno obeshrabruje sudjelovanje u međunarodnim partnerstvima iz društvenog područja. Predložene vrijednosti nisu prilagođene humanističkim istraživanjima, a zapravo i bilo kojim drugim istraživanjima koja ne uključuju npr. nabavku skupe opreme (npr. teorijska fizika). Financijska vrijednost projekta često nije odraz njegove složenosti i nejasno je na koji su način doneseni ovdje navedeni iznosi\n\ntočka k) Nije jasno po kojem se kriteriju određuje ugled institucije. Predlažemo da se u definiciji jasno specificira što se podrazumijeva pod „međunarodnim programskim odborom“, uz navođenje minimalnog broja ili postotka članova iz inozemstva. Trenutna formulacija ostavlja previše prostora za interpretaciju pojma „međunarodni“, što može dovesti do neujednačenog vrednovanja između znanstvenih područja i institucija. Prisustvo jednog inozemnog člana, često iz dijaspore ili regije, ne jamči međunarodni karakter skupa, no u praksi se takvi slučajevi mogu pogrešno interpretirati kao međunarodni. Raniji kriteriji (npr. jedna trećina članova odbora iz inozemstva) bili su jasniji i omogućavali su transparentnu evaluaciju\n\ntočka t) Predlažemo uklanjanje propisanog minimalnog iznosa od 10.000,00 EUR za stručne projekte koji se vrednuju. Postavljanje fiksnog novčanog praga za vrednovanje stručnih projekata ne uzima u obzir raznolikost konteksta u kojem društveno-humanistički stručnjaci djeluju. Stručni projekti u suradnji s javnim sektorom, lokalnim zajednicama, udrugama civilnog društva i sl. često su niže financijski vrijednosti, no mogu imati visoku društvenu važnost i stručni utjecaj. Ovako definiran iznos ne odražava relevantnost ni doprinos stručnjaka u projektima, nego primarno financijske kapacitete naručitelja usluga, što posebno diskriminira manje ili lokalne dionike s kojima sveučilišni zaposlenici često surađuju\n\ntočka u) Predlažemo dopunu definicije kako bi se omogućilo priznanje voditeljstva projektu dvjema osobama u iznimnim i opravdanim slučajevima kada je do promjene došlo tijekom provedbe projekta. Trenutna formulacija ne uzima u obzir situacije u kojima je osoba obnašala funkciju voditelja tijekom većeg dijela trajanja projekta, ali je iz opravdanih razloga (npr. bolest, osobne okolnosti, prelazak na drugo radno mjesto) morala prepustiti tu ulogu drugoj osobi. U takvim slučajevima, isključivo priznanje voditeljstva osobi koja je projekt završila ne odražava stvarni znanstveni i upravljački doprinos izvornog voditelja projekta. Takav pristup može biti demotivirajući i nepravedan te zanemaruje činjenicu da su ključne faze projekata — od prijave do inicijalne provedbe i postavljanja metodoloških okvira — često realizirane upravo u ranoj fazi projekta"]
[249,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predloženi kriteriji ne djeluju realno ostvarivi glede mogućnosti financiranja projekata te bi ih trebalo ili prilagoditi prema prosječnim vrijednostima projekata po znanstvenom području u posljednjih pet godina, ili u potpunosti ukinuti. Kada je riječ o stručnim projektima, uvjet minimalne financijske vrijednosti treba u potpunosti ukinuti. Takvi projekti najčešće imaju za cilj postizanje društvenog utjecaja i jačanja suradnje sa zajednicom, javnim sektorom, neprofitnim organizacijama ili malim tvrtkama. U tim slučajevima, vrijednost rada znanstvenika očituje se u sadržaju i stručnom doprinosu, no ne i u financijskom iznosu projekta. Postavljanje praga od 10.000 eura kao minimalne vrijednosti isključuje velik broj važnih stručnih aktivnosti, posebno u društvenim i humanističkim znanostima, gdje su budžeti često mali, ali su projekti od velike strateške i društvene važnosti (npr. razrada lokalne razvojne strategije, suradnja s neprofitnim sektorom i sl.).\nU dosadašnjim uvjetima je čelna dužnost obuhvaćala uz navedeno i čelnu dužnost u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini. Nije jasno zbog čega je ta čelna dužnost izbačena iz novog pravilnika, pri čemu predsjedništvo neke znanstvene udruge npr. zahtijeva nekad i veći angažman od pojedinih čelnih dužnosti gore nabrojanih. Stoga se predlaže vraćanje i čelne dužnosti u strukovnoj i znanstvenoj asocijaciji kao jedne od čelnih dužnosti.\nNije jasno što bi to onda bio neinstitucijski mentor doktoranda. \nf. „ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\nUkinuti minimalnu vrijednost institucijskog projekta.\n  i. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište  U članku 71. p stoji “ istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta,” te je potrebno uskladiti dva članka.\nUbaciti „..te znanstvena i strukovna udruga…“. Slično je bilo i u prethodnim uvjetima ali je jasno navedeno „…te strukovne, znanstvene ili znanstveno-stručne udruge.“\nSpecificirati što to znači “ugledna institucija” - temeljem čega je razlikovati od manje ugledne ili “neugledne”?"]
[250,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predložena izmjena:\nČl. 3. st. t. »stručni projekt« je projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama kojima su predviđeni znanstveni i/ili popularno-znanstveni rezultati.\nObrazloženje:\nČl. 3. st. t. Postoje stručni projekti čija monetarna vrijednost nije naznačena, ali daju vrlo vrijedne znanstvene ili popularno-znanstvene rezultate."]
[251,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak 1. točka h.\n\nI. Smatramo da je potrebno formulaciju „radni paket“ ukinuti te predlažemo sljedeću formulaciju:\nh. \"Institucijski voditelj dionice kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta“ je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednoj dionici projekta u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti institucijski voditelj dionice.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nIzdvajanje radnog paketa diskriminatorno je u odnosu na drugačije osmišljene načine rada na projektima. U mnogim EU projektima konzorcijskog tipa konzorcij je taj koji nosi projekt i koji je odgovoran za njega, a samo je jedan koordinator, dok su ostali PI. Radnih paketa može biti manje nego partnera, tako da se može dogoditi da niti PI, niti netko drugi iz nacionalnog tima ne bude voditelj, iako je nacionalna dionica vrjednija od 50.000,00 Eura.\n\n\nII. Predlažemo ukinuti ili znatno sniziti prag, odnosno uskladiti sa iznosom navedenim u članku 6. stavku 3. Nacionalnih kriterija za znanstvena područja društvenih i humanističkih znanosti. Predloženo smatramo nužnim budući da  financijska vrijednost ne odražava inovativnost i vrijednost projekta u znanstveno-istraživačkom smislu.\n\nOBRAZLOŽENJE: S obzirom na to da su iznosi projekata u humanističkim i društvenim znanostima općenito niži, potrebno je smanjili li ukinuti prag, te navesti da se radi o kumulativnom iznosu jer bi inače mnogima taj iznos pojedinačno ostao nedostižan. Ova je odredba problematična za pojedince koji npr. neće stići napredovati unutar PREKRATKOG roka prijelaznog razdoblja, a svoju su karijeru do sada bazirali na do sada primarno vrednovanim radovima, a ne na projektima ili njihovim iznosima. Rezultati istraživanja navedenog pojedinca mogu biti relevantniji za hrvatsku znanost od rezultati istraživanja nekog projekta."]
[252,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","članak 3. stavak 1. točka g.\nSmatramo da je potrebno ukinuti iznos te predlažemo sljedeću formulaciju:\n\ng. »institucijski projekt« je projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja, a čije je trajanje najmanje 12 mjeseci, okuplja tim od najmanje 3 suradnika te je odobren za financiranje na osnovu unutarinstitucijskog vrednovanja"]
[253,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3:\n- (k.) „međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom“. Predlaže se da kriterij glasi „…u organizaciji ili pod pokroviteljstvom institucije ili strukovne udruge s međunarodnim programskim znanstvenim, umjetničkim ili organizacijskim odborom.“. Smatramo kako se davanjem na važnosti pojmu „ugledna institucija“ postavlja pitanje koja je to (ne)ugledna institucija, odnosno tko definira \"uglednost\" institucije? Tako da smo stava kako bi ovo trebalo biti ili preoblikovano, ili jasnije istaknuto.\n- (u.) \"...ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je završila projekt.\" Prijedlog je da je potrebno izostaviti navedeni dio rečenice i završiti definiciju nakon „projekt ima samo jednog voditelja“. Smatramo da je ovakva formulacija nepravedna jer ne prepoznaje doprinos osobe koja je formalno imenovana voditeljem projekta u fazi prijave i koja je u većini slučajeva osmislila projekt, izradila prijavnu dokumentaciju i pokrenula provedbu. U brojnim slučajevima, promjene voditeljstva projekta događaju se zbog institucionalnih, zdravstvenih, organizacijskih ili administrativnih okolnosti koje ne bi smjele dovoditi u pitanje stručni i intelektualni doprinos prve osobe. Istovremeno, i osoba koja preuzima vođenje projekta može imati ključnu ulogu u njegovoj uspješnoj provedbi. Također, smatramo da je ovakva definicija preuska i potencijalno nepravedna. Vođenje projekta, bez obzira na fazu, zahtijeva značajan trud i odgovornost. Predlažemo da se prizna doprinos svih voditelja koji su sudjelovali u projektu, osim ako nisu smijenjeni zbog nesavjesnog vođenja. Bilo bi logičnije vezati vrednovanje uz vremensko trajanje vođenja projekta, npr. \"najmanje godinu dana\", čime bi se obuhvatile i situacije kada se voditelji mijenjaju tijekom trajanja projekta."]
[254,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","f. „ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\" (bez institucijski ovjerena)\n  i. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju SVEUČILIŠTE ili visoko učilište"]
[255,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na točku u.: Navedena formulacija predviđa da je voditelj projekta samo jedan, odnosno voditeljstvo projekta se priznaje onoj osobi koja je završila projekt. Ovo znači da bi da bi kod primjerice, četverogodišnjeg projekta kod kojeg je do zamjene voditelja došlo u zadnjem mjesecu provedbe, kriterij vođenja projekta bio uvažen kandidatu koji je projekt vodio svega mjesec dana, a ne bi bio računat onome tko je odradio najveći do posla. Također, ne uvažava se činjenica da neke vrste projekata (već okončanih) imaju dva jednakovrijedna suvoditelja. \nPredlaže se da:\n- projekt može imati dva voditelja\nili (i)\n- voditeljstvo projekta bude priznato onome tko je vodio projekt više od polovine vremena njegovog ukupnog trajanja\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[256,"GORDAN JELENIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Definicija kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta u istu grupu stavlja projekte izuzetno velike razlike u zahtjevnosti pripreme, prijave i provedbe projekta. Znanstveni i bilateralni projekti ministarstva nadležnog za znanost tu ne bi trebali biti uključeni (bilateralni projekti niti ne uključuju istorazinsku evaluaciju, već samo odluku mješovite međudržavne komisije)."]
[257,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. točka k.\nPojam „ugledna institucija“ je pravno dvojben. Treba propisati tko, i na temelju kojih kriterija, donosi odluku je li neka pokroviteljska institucija „ugledna“."]
[258,"DANIJELA JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Definicija pod točkom t. »stručni projekt« u sadašnjem obliku („projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama“) je neprecizna i preuska, što ostavlja prostor za različita tumačenja i neujednačenu primjenu u vrednovanju pristupnika. Ključno je proširiti ovu definiciju tako da jasno obuhvati i stručne kompetitivne projekte, uključujući međunarodne stručne projekte financirane iz EU fondova, poput programa Digital Europe, LIFE, Interreg, Erasmus+, Horizon Europe (CSA komponente), CEF i sl.\n\nVelik broj projekata koji se ne vode kao čisto znanstveni ipak imaju iznimno visoke kriterije evaluacije i donose značajan stručni doprinos kroz razvoj praksi, inovacija, digitalne transformacije, suradnje s javnim sektorom i transfer znanja. Često su međunarodno recenzirani, visoko kompetitivni, uključuju opsežne konzorcije i imaju visoku financijsku vrijednost i institucionalnu vidljivost, no po sadašnjoj definiciji njihov status je nejasan, jer ne spadaju ni pod znanstvene ni strogo \"stručne\" projekte. Nije razjašnjeno razlikuje li se „stručni projekt“ od „stručnog kompetitivnog projekta“. Ako da, razlika treba biti jasno naznačena i vrednovanje zasebno definirano. Ako ne, pojam treba ujednačiti i proširiti da jasno uključi sve relevantne oblike stručnih projekata. U suprotnom, otvara se prostor za arbitrarno vrednovanje koje ovisi o interpretaciji pojedinih povjerenstava i odbora, što narušava jednakost pristupa i transparentnost postupka te ne odražava realne oblike stručnog doprinosa u modernom znanstveno-visokoobrazovnom sustavu.\n\nPrijedlog definicije:\n„Stručni projekt“ je projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom, udrugama ili drugim institucijama koji uključuje stručni doprinos, a može biti i nacionalno ili međunarodno financiran, uključujući kompetitivne stručne projekte iz EU fondova i drugih međunarodnih programa."]
[259,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Točke i i j treba nadopuniti jer ne obuhvaćaju umjetničko područje, i to tako da glase:\ni. »istaknuta domaća nagrada« je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište, znanstveni institut, Hrvatski sabor, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, nacionalna znanstvena, umjetnička i kulturna institucija, tijelo državne uprave te strukovna udruga s nacionalnim karakterom\nj. »međunarodna nagrada« je nagrada ili priznanje inozemnih akademskih, umjetničkih i kulturnih institucija i strukovnih udruga"]
[260,"DANIJELA JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na u. \"tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je završila projekt\"\n\nFormulacija „tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je završila projekt“ zanemaruje kontekst u kojem dolazi do zamjene voditelja. U stvarnosti, voditelj projekta može iz opravdanih razloga (npr. bolest, porodiljni dopust, preuzimanje važnih dodatnih nastavnih ili institucijskih funkcija) biti prisiljen odstupiti nakon što je odradio većinu ključnih aktivnosti – uključujući pisanje projektne prijave, postavljanje istraživačkog tima, strukturiranje budžeta i strateških ciljeva te upravljanje većim dijelom provedbe. Ako osoba koja je preuzela projekt vodi samo završnu fazu (često administrativnu ili logističku), nije pravedno da joj se isključivo priznaje voditeljstvo, dok se izvorni doprinos prethodnog voditelja potpuno briše. Takva praksa destimulira odgovornost, demotivira znanstvenike i nije usklađena s načelima pravičnog vrednovanja doprinosa.\n\nPredlažem izmjenu formulacije tako da se voditeljstvo može priznati i prvom voditelju, ako je projekt vodio značajan dio vremena (barem polovicu provedbe)."]
[261,"DANIJELA JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija...\n\nU suvremenim (posebno EU) konzorcijskim projektima, poput onih iz Horizon Europe, Digital Europe, Interreg, LIFE, Erasmus+, EIT ili COST, uloga partnera u konzorciju nije hijerarhijska, već horizontalno distribuirana. Svaki partner u konzorciju ima jasno definiranu odgovornost kroz određeni radni paket, a uloga institucionalnog voditelja radnog paketa (WP lead) ne ovisi o tome je li institucija nositelj (koordinator) ili partner, već o tome vodi li odgovarajući segment projekta. Dakle, institucija može biti odgovorna za upravljanje cijelim radnim paketom u kojem sudjeluje više partnera, neovisno o tome je li nositeljica projekta. Taj paket može imati značajan budžet, ciljeve i ishode, a voditelj radnog paketa (iz partnerske institucije) ima ključnu ulogu u provođenju projekta.\n\nZadržavanje formulacije „koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta“ neopravdano isključuje velik broj stvarnih, mjerljivih i kompetitivno ostvarenih doprinosa istraživača koji su voditelji radnih paketa u projektima gdje njihova institucija nije nositelj cijelog projekta, stavlja u neravnopravan položaj istraživače iz većine institucija u Hrvatskoj (koje zbog administrativne ili strateške politike češće sudjeluju kao partneri, a ne kao vodeće institucije u projektima) te diskriminira tipične uloge hrvatskih institucija u europskim projektima (opet, budući da su one u ogromnoj većini slučajeva partneri, ali to ne umanjuje vrijednost njihovog stručnog doprinosa i projektne odgovornosti).\n\nPrijedlog: iz stavka izbaciti \"koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta\"."]
[262,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar uz točku a:\nČelna dužnost sada je definirana preširoko te podrazumijeva dužnosti znatno različitih složenosti poslova. Predlaže se razdvajanje čelnih dužnosti na čelne i voditeljske dužnosti, kao što je bilo u dosadašnjim uvjetima Rektorskog zbora.\nKomentar uz točku c:\nPotrebno je definirati što su kompetitivni projekti u području umjetnosti i kulture.\nKomentar uz točke g i h:\nIznos nije primjenjiv na umjetničko područje.\n\nKomentar uz točku i:\nNe uzimaju se u obzir institucije u području kulture i umjetnosti – primjerice Ministarstvo kulture i medija.\nKomentar uz točku k:\nPredlažemo dodati umjetničke skupove i festivale (Muzički biennale Zagreb, Pula Film Festival i dr.)\n\nKomentar uz točke o. - r.:\nTočke o., p., q. i r. ne obuhvaćaju umjetničko-nastavna radna mjesta. Slijedom toga, za umjetničko-nastavna radna mjesta ne vrijedi čl. 5. st. 4. koji propisuje opće uvjete za postupak izbora na slobodna radna mjesta više razine, kao ni prijelazne odredbe iz čl. 98."]
[263,"JOZO ANTOLOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\npod točkom d.\nu kompetitivne projekte svrstati i projektie Europske obrambene agencije"]
[264,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Smatramo da bi bilo adekvatnije definirati vremensko razdoblje u kojem se priznaje vođenje ili priznati i jednom i drugom voditelji. Ovako definirano otvara mogućnost da, primjerice, netko vodi projekt i onda prestane voditi zadnjih par mjeseci i ne priznaje mu se voditeljstvo što nije prihvatljivo.\nOkolnosti uvijek mogu biti izvan kontrole voditelja (životne okolnosti) koje ničim ne podrazumijevaju povredu dužnosti ili loše obavljanje posla voditelja."]
[265,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Nepotrebno - jer nije neobično suvoditeljstvo zbog raznih razloga. Trebalo bi priznavati i omogućiti.\nTo je posebno prisutno u društvenim znanostima kada se rade međunarodni projekti koji uključuju velik broj zemalja. Primjerice, imamo jedan EU projekt koji uključuje 13 zemalja EU, te postoji suvoditeljski par. Što je realno jer obim poslova to zahtjeva.\n\nUkoliko uvjeti nisu u skladu s potencijalima realnih projektnih prijedloga, poziva i suradnji, to će biti izuzetno demotivirajuće za znanstvenike da se uključuju u potencijalno jake i kvalitetne suradnje koje im se onda ne bi priznavale.\n\nNacionalni kriteriji trebaju biti poticajni za kvalitetu i međunarodnu suradnju, a ne ograničavajući. Trebaju se poticati jake suradnje, koje često imaju suvoditeljstva. A ne ih zanemarivati."]
[266,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Stručne projekte bi trebalo definirati u odnosu na ciljeve, a ne u odnosu vrstu suradnje.\nDakle, stručni projekti su projekti koji unaprjeđuju stručno relevantne teme, metode rada, kompetencije stručnjaka te sustave.\n\nTakođer - postoje stručno-znanstveni ili znanstveno-stručni projekti, u kojima se znanstveno evaluira gore navedeno.\n\nTakođer, postoje stručni projekti sa znanstvenom komponentom.\n\nNacionalni kriteriji bi trebali pokriti ono što se u realitetu provodi i što postoji. Time će i stručna povjerenstva i matični odbori moći jasno znati kako što vrednovati."]
[267,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Ovaj iznos nije realno postavljen za društvene znanosti.\nValja voditi računa da su materijalni troškovi i projektni budžeti u društvenim (ali i humanističkim) znanostima puno manji. \nŠto je realno i opravdano.\nOvakav uvjet neće biti niti motivirajući za prihvaćanje u sudjelovanju u projektima jer se neće priznavati.\nPredlažemo da se za društvene znanosti definira iznos od 10.000,00 EUR-a.\n\nTakođer se predlaže ravnopravno priznavanje suvoditeljstva radnog paketa jer to nije neuobičajeno, posebno u stranim, međunarodnim projektnim pozivima i realizacijama projekata.\nAko su projekti vrlo zahtjevni operativno u provedbi, suvoditeljski par je vrlo česta pojava.\nOvakvim pristupom moglo bi se demotivirajuće djelovati prema znanstvenicima da se uključuju u važne i značajne međunarodne projekte, samo zato jer postoji suvoditeljski par. I tada se ne bi cjelokupni angažman priznavao."]
[268,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Neopravdano je da potencijalno vrlo kvalitetni kompetitivni znanstveno-istraživački projekti koji bi imali anonimnu domaću recenziju uopće ne ulaze u sustav priznavanja.\nOvu kategoriju predlažemo razdvojiti na dvije vrste kompetitivnih projekata:\n1. Ove - ovako postavljene - kao strože i zahtjevnije - međunarodno recenzirane i \"jače\" projektne pozive/natječaje\n2. Domaće kompetitivne znanstveno-istraživčake projekte - u kojima je prihvatljiva i anonimna domaća recenzija projekta (kao što postoji i za znanstvene radove u časopisima gdje nije nužna međunarodna anonimna recenzija)."]
[269,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Čelna dužnost je izuzetno široko postavljena te u izričaju ne odgovara realitetu. Trebalo bi razdvojiti:\n1. Čelna dužnost u upravljanju institucijom (dekan i prodekani).\n2. Voditeljske rukovodeće funkcije (pročelnici, voditelji različitih ustrojbenij jedinica, vijeća studija i slično).\n\nKoličina poslova, zaduženja i odgovornosti nisu usporedivi.\nČlanovi uprave fakulteta imaju značajno više poslova."]
[270,"IVANA ETEROVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar uz članak 6, stavak 2. U odjeljku \"vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\" trebalo bi uključiti i ostale projekte, eventualno uz odredbu o iznosu kojemu treba odgovarati njihova zbirna vrijednost."]
[271,"IVANA ETEROVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar uz članak 3, točku t. Odredba o iznosu minimalne vrijednosti stručnog projekta nije realna jer se malen broj projekata koje udruge prijavljuju u suradnji sa znanstvenicima može pohvaliti ovako izdašnim financiranjem."]
[272,"IVANA ETEROVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar uz članak 3, točku g. Na natječaju Filozofskog fakulteta u Zagrebu za institucijske istraživačke projekte u 2024. godini samo su 4 projekta dobila 5.000,00 EUR (ili više) od ukupno 74 odobrena projekta. Više ih je bilo vrlo blizu 5.000,00 EUR (i dobilo nešto više od 4.900,00 EUR). Na istom natječaju u 2025. godini nijedan od 80 odobrenih projekata nije dobio 5.000,00 EUR ili više. Po ovoj definiciji ispada da se nijedan od tih projekata ne bi mogao uvažiti kao institucijski, što nije u redu jer umanjuje njihovu vrijednost. Voditelji tih projekata jesu upravljali istraživačkim timom, provodili istraživanja, diseminirali rezultate i ostvarili napredak u prijavljenoj temi sukladno odobrenim sredstvima. Svi su takvi projekti ovdje svrstani u kategoriju l (ostali projekti)."]
[273,"ROBERT KURELIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Nepravedno je kvatificirati vrijednost pojedinog projekta iz dva razloga: 1. fiksni iznosti ne uzimaju u obzir inflaciju čime se nepravedno zakidaju već provedeni projekti u minulim godinama 2. humanističke znanosti u kojima se, u pravilu, ne kupuje skupocjena tehnička oprema i strojevi ili provode laboratorijska istraživanja s egzotičnim materijalima i kemijskim spojevima, ne iziskuje golema sredstva kako bi projekti bili smatrani vrijednim doprinosom svojim znanostima. Istraživačima su često dovoljni putni troškovi za arhivska, muzejska i druga istraživanja, pa se nepravedno zakida trud i rad koji financijski mogu izgledati znatno mršavije od istih u prirodnim znanostima. Višestruki boravci u arhivima u Beču, Budimpešti, Veneciji ili Rimu mogu rezultirati iznimnim otkrićima u humanističkim znanostima, a svojom financijskom vrijednošću ne prijeći iznos potreban za nabavku jednog iznimno skupog mikroskopa, teleskopa ili kakvog drugog tehnološki naprednog predmeta u prirodnim znanostima. S poštovanjem, doc. dr. sc. Robert Kurelić"]
[274,"ANTONIJA HULJEV","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar se odnosi na:\n\nt. »stručni projekt« je projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama; minimalna vrijednost stručnog projekta koji se vrednuje iznosi 10.000,00 EUR\n\n---\nS obzirom na to da je vrlo teško dobiti stručne projekte od ovako visokoga iznosa smatram da bi općenito iznose projekata trebalo izbaciti iz prijedloga kriterija jer su strašno ograničavajući. \nPrimjer: Osječko-baranjska županija svake godine provodi natječaj financiranja projekata i programa iz kulture i sl., a iznosi su mnogo manji, u visini od svega nekoliko tisuća eura. Ipak, tim se projektima provode vrlo važne aktivnosti, programi, istraživanja i popularizacije znanosti koje su od velikoga značaja. Ovako predloženi s minimalnim iznosima svi manji projekti postali bi \"nezanimljivi\" akademskoj zajednici jer će se, nužno, svi budući izbori u znanstveno-nastavna zvanja svoditi samo na puko ispunjavanje kvantitativnih kriterija, a što će neupitno, posljedično, voditi padu kvalitete nastavnoga procesa na fakultetima. \n\nS poštovanjem,\n\ndoc. dr. sc. Antonija Huljev"]
[275,"IVAN ZUPANC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Prijedlog na stavak k. „Međunarodni znanstveni skup u smislu ovog članka je skup u organizaciji znanstvene ili akademske institucije, ili znanstvenog ili strukovnog društva, koji ima znanstveni ili programski odbor sastavljen od članova iz tri ili više zemalja“."]
[276,"MATEJ TRPIN","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 3. stavku 1.:\n- podstavku b. u kojem se definira pojam član projektnog tima nakon riječi \"za vrijeme trajanja projekta“  predlaže se dodati riječi „uz jasno navođenje uloge i zadataka u projektnim aktivnostima“\n\n - u podstavku d. kojem se definira kompetitivni znanstveno-istraživački projekt predviđeno je između ostalog da \"u slučaju projekta iz drugih izvora financiranja, to je projekt koji nužno uključuje provođenje novih znanstvenih istraživanja od najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje u javno objavljenom otvorenom kompetitivnom postupku na temelju anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija\". Postavlja se pitanje zašto isključivo međunarodnih znanstvenih recenzija? Npr. postoje projekti istraživačkog i znanstvenog karaktera koji se provode u okviru hrvatskih konzorcija pa je i cijela projektna prijava na hrvatskom, što isključuje mogućnost međunarodne recenzije. Međutim, svejedno je riječ o znanstveno-istraživačkim projektima koji prolaze postupak recenzije.\n\n- u podstavku h. u kojem je definiran institucijski voditelj radnog paketa smatramo da su ovdje malo pomiješani pojmovi. Institucijski voditelj radnog paketa NIJE glavni istraživač na partnerskoj instituciji. To bi bio „institucijski voditelj (ili koordinator) projekta“ – znači osoba koja je na instituciji zadužena za koordinaciju projekta u kojemu sudjeluje više partnera. Institucijski voditelj radnog paketa je osoba zadužena za provedbu jednog radnog paketa unutar projekta, ali ovdje se pretpostavljamo misli na voditelja radnog paketa na razini cijelog konzorcija, pa to tako treba i naglasiti. \nDakle, predlažemo izmjenu podstavka h. kako slijedi: »institucijski voditelj projekta« je glavni istraživač na instituciji u projektu na kojemu sudjeluje više partnerskih institucija, koji koordinira provedbu svih aktivnosti projekta na svojoj instituciji, samo jedan istraživač na instituciji može biti institucijski voditelj. »institucijski voditelj radnog paketa“ je voditelj radnog paketa na razini projekta koji uključuje više partnerskih institucija, koji koordinira provedbu svih aktivnosti radnog paketa u kojima sudjeluju i ostali projektni partneri, samo jedan istraživač na instituciji može biti voditelj radnog paketa.\nU slučaju iznad predložene definicije nije potrebno navoditi vrijednosti, što ponekad i nije relevantno s obzirom na moguće rebalanse i raspodjelu troškova po radnim paketima koja ne odražava nužno kompleksnost istraživanja. Tako na primjer ako se nabavlja nova oprema vrijednosti mogu biti velike, ali ako se s postojećom opremom, uz moguće manje nadogradnje, provode istraživanja, onda su vrijednosti znatno manje, a istraživanja jednako (ili i više) kompleksna.\n\n- u podstavku h. u kojem je definiran voditelj projekta, potrebno je pojasniti da li se ovo odnosi na institucijskog voditelja projekta ili samo na voditelja na razini konzorcija?\nUz to, potrebno je u cijelome tekstu riječi „vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa“ zamijeniti s „institucijsko vođenje projekta ili vođenje radnog paketa."]
[277,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Sveučilišta u Zadru:\n\nČlanak 3. a\nMeđu čelnim dužnostima nije naveden zamjenik pročelnika sveučilišnog odjela i treba ga izrijekom dodati (kao što su navedeni prodekani i zamjenici ravnatelja instituta).\n\nČlanak 3. g i h \nSmatramo nepotrebnim i za mnoga znanstvena područja neprimjenjivim financijski kvantificirati vrijednost projekta koji će se uzimati u obzir pri izborima na znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta.\n\nČlanak 3. u\nU definiciji voditelja projekta navodi se da projekt može imati samo jednog voditelja. Pri tome su očito previđeni bilateralni projekti koji su znanstveno relevantni, a imaju dva voditelja. Trebalo bi dodati i tu mogućnost."]
[278,"MIRELA SAMARDŽIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3., w - Trebalo bi naznačiti tko čini stručno povjerenstvo koje ocjenjuje doprinos pristupnika u polju izbora i po kojim kriterijima bi se provodilo. Također smatram da bi ovo trebalo izbjeći jer je jako podložno subjektivnosti."]
[279,"ANTONIJA PRIMORAC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Ukloniti svote jer nisu primjenjive na humanističke znanosti.\nU Čl. 3.h. promijeniti naziv kategorije i razlučiti na “institucijski voditelj” i “voditelj radnog paketa”, budući da netko može biti voditelj na partnerskoj instituciji na projektu koji ne sadrži radne pakete, poput Erasmus+ projekata.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, pročelnica"]
[280,"MARTINA DOMINES VELIKI","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Institucijski projekt - potrebno je ukloniti dio teksta koji kaže \"minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje je 5,000 eura\" - u humanistici postoje projekti koji su itekako relevantni, a provode se uz iznos manji od 5,000 eura; novčani iznos koji projekt dobiva ne može biti kriterij za njegovu relevantnost i izvrsnost"]
[281,"SLAVKO BEZEREDI","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\n\n- čl. 3. st. 1. toč. h) – Prag u iznosu od 50.000,00 eura je dosta previsok. Cijena projekta nije uvijek garancija za kvalitetu.\n\n- čl. 3. st. 1. toč. t) -  Iznos minimalne vrijednosti stručnog projekta koji se vrednuje je previsok (10.000,00 eura). Cijena projekta nije uvijek garancija za kvalitetu.\n\n- čl. 3. st. 1. toč. u) – Računa li se i voditeljstvo projekta koji je u tijeku ili projekti koji se uzimaju u obzir moraju biti završeni?\n\n- Generalno za čl. 3. – Ovdje bi mogao bi problem sa starim projektima koji su završeni prije 10 i više godina i njihovim “pravednim” vrednovanjem (osobito uzevši u obzir inflaciju i konverziju u euro)."]
[282,"BOJAN MILETIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Unošenje financijskih iznosa projekata koji se priznaju može dovesti do diskriminacije ustanova. Shvaćam da treba definirati neko pravilo. Ipak... Kad je riječ o institucijskim projektima, postavlja se pitanje koja ustanova ima mogućnost investirati 5000 EUR u projekt svoga zaposlenika. Isto se odnosi na stručni projekt suradnje s gospodarstvom - vrijednost projekta od 10000 EUR nije mala. Ne treba zaboraviti da se sveučilišni projekti danas financiraju s 4000 do 8000 EUR na četverogodišnjoj razini. Isto vrijedi i za institucijsko vođenje radnog paketa od 50000 EUR. U vrijeme kada sve više govorimo o tome kako će vjerojatno u idućih godinu-dvije doći do značajnog smanjenja financijskih sredstava iz Europske unije, mislim da ovaj kriterij svakako nije dobar. \nKonačno, navodi se termin međunarodnog znanstvenog ili stručnog skupa - nažalost ova kategorija nije usklađena, primjerice, s pravilnicima Hrvatske liječničke komore ili Hrvatske komore medicinskih sestara, koji međunarodni skup definiraju nešto drukčije. nije li moguće na razini države uskladiti mišljenja? Ovako se dovodimo u situaciju da pripremajući dokumentaciju za jednu instituciju imamo jedna pravila, a za drugu instituciju druga pravila."]
[283,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3.\n\nPrijedlog: dodati definiciju pojma „znanstvena knjiga“\n\nPrimjer definicije znanstvene knjige iz zadnjeg Javnog poziva za financijsku potporu izdavanju znanstvenih knjiga i visokoškolskih udžbenika u tiskanome i elektroničkome obliku u 2024. godini:\n „znanstvena knjiga“ odnosi se na znanstvenu autorsku knjigu jednog ili više autora koja donosi rezultate znanstvenih istraživanja, znanstvenu uredničku knjigu (zbirku tekstova jednog ili više autora, zbornik sa znanstvenoga skupa i sl.), znanstveno referentno djelo: enciklopedija, leksikon, rječnik, gramatika, pravopis, priručnik, povijesni pregled, arhivska građa i sl., kritičko izdanje djela prema izvorniku, djelo na starohrvatskome i obrada starohrvatskih (staroslavenskih) jezika te djelo za promicanje znanosti (znanstveno-popularno djelo) .\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[284,"FRANJO PEHAR","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predloženi kriteriji eksplicitno privilegiraju dvije komercijalne baze podataka – WoSCC i Scopus – kao gotovo jedino mjerilo kvalitete za vrednovanje znanstvenih radova. Takav pristup je dugoročno neodrživ i stvara pogubnu ovisnost znanstvenog sustava o zatvorenim, skupim i tržišno orijentiranim rješenjima koja nisu pod nadzorom znanstvene zajednice. U slučaju promjene vlasništva, poslovnog modela ili ukidanja pristupa, čitav sustav napredovanja u području društvenih znanosti, ali i u drugim područjima, bio bi doveden pod znak pitanja.\n\nDodatno, eksplicitno favoriziranje dvaju komercijalnih dobavljača (WoSCC i Scopus) otvara pitanje zakonitosti i tržišne neutralnosti predloženog modela vrednovanja.\n\nOva praksa nije od jučer i bila je zastupljena u prethodnim kriterijima, ali je i dalje ostala neistražena konkretna korist  koju je hrvatska znanstvena zajednica od toga imala? Netko će reći da se povećao broj radova u tim bazama, što samo po sebi nije nikakav dokaz kvalitativnog iskoraka. Naprotiv, to je samo potvrda sa se znanstvenici (opet) prilagodili (novim) pravilima igre. Jedini dugoročni učinak je povećana ovisnost o komercijalnim monopolistima, koji na godišnjoj razini povećavaju cijenu pristupa, a mi im - jer su u temeljima našeg sustava - više ne možemo reći \"zbogom\", premda postoje brojna alternativna rješenja. \n\nSuprotno našem primjeru, znanstvene zajednice su u međuvremenu izradile vlastite nacionalne registre, sustave i okvire za vrednovanje znanstvenog rada i produkcije temeljene na transprentnim i višedimenzionalnim kriterijima, koji uzimaju u obzir: \n- broj citata i alternativnih metrika kao JEDAN od pokazatelja koji zrcli odjek rada\n- zastupljenost u različitim selektivnim i specijaliziranim bazama podataka relevantnim za pojedino područje/polje\n- vidljivost i relevantnost rada u nacionalnom i međunarodnom kontekstu\n- doprinos razvoju znanstvene zajednice, otvorene znanosti, obrazovanja i javnih politika\n- kvalitetu i dokumentaciju recenzijskog postupka\n- znanstveni ugled urednika i članova uredničkih odbora\n- međunarodnu i domaću relevantnost i vidljivost\n- stopu prihvaćenih radova\n- transparentnost i otvoreni pristup\n- i dr.\n    \nIsto tako bi trebalo proširiti spektar vrednovanih znanstvenih rezultata, u skladu s međunarodnim trendovima, kako bi se obuhvatili i:\n- softverski alati i računalni kod\n- istraživački instrumenti i protokoli\n- patenti, prototipi i inovacije\n- digitalni resursi i alati\n- tehnički izvještaji, projektne studije\n- kreativni i umjetnički znanstveni doprinosi (vizualizacije, intervencije, dizajn)\n    \nPredlagateljj bi trebao zauzeti strateški odmak od isključive ovisnosti o dvama komercijalnim bazama podataka i sustavno raditi na izgradnji otpornog, nacionalno odgovornog i znanstveno utemeljenog sustava vrednovanja, koji će uključivati domaći kontekst i međunarodne trendove u različitim područjima/poljima te poticati znanstvenu raznolikost, relevantnost i održivost."]
[285,"ADRIJANA ŠULJOK","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Definicije pojmova i dalje nisu dovoljno jasne npr. u koju kategoriju bi se uvrstili kompetitivni projekti u sklopu HORIZON-a koji nisu znanstveni (MSCA & Citizens)? Osim toga propisivanje financijskog iznosa kao mjerilo za vrednovanje i napredovanje, a posebice propisivanje JEDNAKOG minimalnog financijskog iznosa za projekte (minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 5.000,00 EUR), neovisno o znanstvenom području, nije prikladno zbog toga  što se znanstvene discipline razlikuju u pogledu potrebnih resursa čime se favorizira područja s većom infrastrukturom i budžetima. Projekti u društvenim i humanističkim znanostima mogu imati i vrlo \"financijski skromne\" projekte (npr. koristiti sekundarne baze), a biti znanstveno važni. Također propisivanje financijskog praga može dovesti i do dijelom namjernog povećavanja troškova budućih projekata kako bi se zadovoljio ovaj formalni kriterij."]
[286,"TANJA KUŠTOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Pod točkom b vezano uz termin \"član\"- Treba li dodati “suradnik”. Naime, pod natuknicom “u” navedeni su I drugi pojmovi za voditelja projekta (npr. koordinator), pa bi I ovdje trebalo to spomenuti.\nPod točkom k vezano uz termin \"ugledna institucija\": Nije jasno što se podrazumijeva pod pojmom “ugledna” institucija. \nPod točkom k vezano uz članove iz inozemstva: Potrebno je definirati koliko članova iz inozemstva treba biti u odboru da bi on postao međunarodni. Je li dovoljno jedan ili je potrebno više?"]
[287,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3. t\n''»stručni projekt« je projekt suradnje s gospodarstvom, javnim sektorom i udrugama; minimalna vrijednost stručnog projekta koji se vrednuje iznosi 10.000,00 EUR. Pod stručnim projektom podrazumijevaju se i drugi oblici stručne suradnje iste vrijednosti za koje postoji ugovor potpisan od strane čelnika institucije.''\n\nObrazloženje: Suradnja između institucija u sustavu znanosti i visokog obrazovanja i gospodarstva i/ili javnog sektora prioritetni je cilj brojnih strateških dokumenata u RH. Stoga bi ova kategorija trebala obuhvatiti i suradnje koje ne sadrže nužno riječ “projekt” u svom naslovu, ali doprinose jačanju kapaciteta znanstvenoistraživačkih ustanova i njihovoj prepoznatljivosti na tržištu. Smatramo da bi stoga u ovu kategoriju trebali ući i svi stručni poslovi i pružene usluge navedene vrijednosti za koje postoje ugovori potpisani od strane čelnika institucije. Ukoliko u samom ugovoru nisu navedeni suradnici i voditelj stručnog tima, njihova uloga na stručnom projektu  mora biti jasno vidljiva u završnom izvještaju/elaboratu/mišljenju ili nekom drugom dokumentu proizašlom iz stručne suradnje, ili ih može imenovati čelnik institucije.  \n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[288,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3. h\n\n''»institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač ili koordinator aktivnosti na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR'' \n\nObrazloženje: Predlažemo dodati termin “ili koordinator aktivnosti” u slučaju kada se ne radi o istraživačkoj kategoriji projekta, već o nekoj drugoj kategoriji projekata navedenih u Članku 3.\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[289,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3. a\n\n»čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta, predsjednika fakultetskog ili znanstvenog vijeća ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.) \n\nObrazloženje: Predsjednik fakultetskog ili znanstvenog vijeća ima značajnu ulogu u organizacijskoj strukturi institucija, a obavljanje navedenih funkcija zahtijeva veliku odgovornost i uključenost po pitanju vremena.\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[290,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3. d\n\n''»kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« je projekt kojem je cilj ostvarivanje vrhunskih znanstveno-istraživačkih rezultata; to je projekt koji financiraju na primjer Hrvatska zaklada za znanost (HRZZ), fond Jedinstvo uz pomoć znanja (UKF), programi Europske unije (Horizon Europe, Horizon 2020, FP7 i FP6 i drugi), Europski strukturni i investicijski fondovi kroz Znanstvene centre izvrsnosti te znanstveni ili bilateralni projekt ministarstva nadležnog za znanost i obrazovanje; u slučaju projekta iz drugih izvora financiranja, to je projekt koji nužno uključuje provođenje novih znanstvenih istraživanja od najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje u javno objavljenom otvorenom kompetitivnom postupku na temelju anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija'' \n\nObrazloženje: Postoje i drugi izvori financiranja kompetitivnih znanstveno-istraživačkih projekata  osim gore navedenih (ili će se otvarati u budućnosti) pa bi trebalo otvoriti mogućnosti njihovog vrednovanja u ovoj kategoriji.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[291,"BRANKO PETRINEC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 3. c\n''»Razvojni projekt« je projekt kojem je cilj razvoj znanstvene i obrazovne infrastrukture, kao što su nabava opreme, izgradnja i opremanje novih laboratorija, razvoj novih studijskih programa, razvoj sustava upravljanja kvalitetom i sl.; ovaj pojam označava projekt financiran iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova, iz programa Erasmus+, Europskog socijalnog fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj, državnog proračuna, suradnje s gospodarstvom ili drugih izvora financiranja koji traje najmanje 12 mjeseci i koji je odobren za financiranje na otvorenom kompetitivnom pozivu ili je dobiven izravnom dodjelom iz gore navedenih izvora financiranja temeljem zakona i/ili podzakonskog akta i/ili strateškog dokumenta kojim se utvrđuju EU, nacionalni i/ili regionalni razvojni ciljevi (strategije, smjernice, akcijski planovi i/ili ostali od strane relevantnih tijela usvojeni i važeći strateški dokumenti).''\n\nObrazloženje: Određene institucije iz sustava znanosti i visokog obrazovanja dobile su značajna financijska sredstva za nabavu opreme, izgradnju i opremanje laboratorija te poboljšanje sustava upravljanja kvalitetom iz gore navedenih izvora financiranja postupkom izravne dodjele, a ne putem kompetitivnog poziva. Pravila izravne dodjele bespovratnih sredstava strogo su definirana te se primjenjuju samo na projekte za čiju provedbu postoji samo jedan unaprijed određeni prijavitelj, a temelj za dodjelu je zakon i/ili podzakonski akt i/ili strateški dokument kojim se utvrđuju EU, nacionalni i/ili regionalni razvojni ciljevi (strategije, smjernice, akcijski planovi i/ili ostali od strane relevantnih tijela usvojeni i važeći strateški dokumenti). Projekti kojima se mogu izravno dodijeliti sredstva jesu od ključne i strateške državne/regionalne ili sektorske važnosti ili su povezani s javnim uslugama čije je nositelje u odnosu na ciljeve projekta moguće jednoznačno odrediti i prije početka pripreme projekta. Institucije u sustavu znanosti i visokog obrazovanja koje ispunjavaju navedene kriterije došle su do tog statusa kroz višegodišnja primijenjena znanstvena istraživanja i znanstveno-stručnu angažiranost u javnom sektoru, nadležnim tijelima uprave i u sektoru gospodarstva te bi stoga projekti dobiveni izravnom dodjelom sredstava svakako trebali biti priznati i vrednovani u ovoj kategoriji. Takvi projekti u jednakoj mjeri doprinose istraživačkom razvoju u samoj instituciji, a također i istovremeno osnažuju daljnju povezanost s javnim sektorom i gospodarstvom. Sukladno tome, ova kategorija bi se trebala zvati „Razvojni projekt“ te kasnije tako navoditi i u ostalim člancima. Također, u ovu kategoriju pripadaju i projekti financirani iz Europskog fonda za regionalni razvoj (na primjer INTERREG), stoga predlažemo dodati taj izvor financiranja.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[292,"MAGDA SINDIČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Definicija »kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« u potpunosti zanemaruje sustav financiranja znanstveno – istraživačkog rada prije ulaska u Europsku uniju, kao i programe financiranja iz predpristupnih fondova Europske unije. Stoga ova definicija onemogućuje vrednovanje rada djelatnika koji su bili aktivni u provedbi projekata i prije 2013. godine. Navedeni programi Europske unije (Horizon Europe, Horizon 2020, FP7 i FP6) nisu jedini programi EU koji financiraju znanstvena istraživanja, niz drugih programa ima znanstvenu komponentu. Također, specifični programi Europske unije/komisije kojima se financira znanstveni rad se kontinuirano mijenjaju i besmisleno je navoditi imena specifičnih programa, budući se oni gase i novi se pokreću. Također, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje nije jedino ministarstvo u Hrvatskoj koje putem javnih natječaja financira znanstvenu aktivnost. Definiciju treba temeljiti na općim kriterijima, a ne na imenima programa. Stoga je potrebno ispraviti cijelu definiciju."]
[293,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na članak 3. st. v. U cijelom dokumentu potrebno je nedvosmisleno definirati koristi li se WoS kao platforma ili WoSCC kao baza unutar te platforme."]
[294,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na članak 3. st. s. i v. Predlažemo da se ne navode izrijekom pojedine baze već samo citatne baze.\nOBRAZLOŽENJE: Većina baza i e-izvora koji su navedeni u ovom prijedlogu vlasništvo su komercijalnih izdavača pa su podložne nenajavljenim promjenama ne koje ne možemo imati utjecaja, primjerice, promjena vlasništva, naziva pa i samog sadržaja. Isto tako, mišljenje struke jest da se za vrednovanje koriste citatne baze, koje su u tu svrhu i osmišljene. Treba izbjegavati bibliografske i baze cjelovitog teksta, namijenjene pregledu literature iz nekog područja."]
[295,"JADRANKA ŠEPIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"k\":\n\nPromijeniti definiciju \"međunardonog znanstvenog ili stručnog skupa\" u:\n\n\"k. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) « je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije ili strukovne udruge koji uključuje održavanje predavanja na engleskom jeziku te sudjelovanje znanstvenika (i nastavnika) iz drugih zemalja. \""]
[296,"JADRANKA ŠEPIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"h\":\n\nPromijeniti definiciju \"institucijskog voditelja radnog paketa\" u: \n \n\"h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija ; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost projekta na partnerskoj instituciji ili ukupna vrijednost radnog paketa na razini konzorcija mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR. \""]
[297,"JADRANKA ŠEPIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"g\":\n\nUmanjiti iznos minimalne vrijednosti institucijskog projekta koji se vrednuje na 1.000,00 EUR, odnosno promijeniti tekst u: \n \n\"g. »institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja; minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 1.000,00 EUR\" \n\nObrazloženje: smatramo da veličina proračuna projekta ne odražava nužno njegovu znanstvenu vrijednost, složenost ili utjecaj."]
[298,"TENA VUKASOVIĆ HLUPIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak u.: Što ako je netko vodio 4-godišnji projekt tri godine pa zbog opravdanog razloga (npr. bolesti) predao voditeljstvo drugoj osobi? Čini mi se nepravednim da se i u takvom slučaju voditeljstvo priznaje samo jednoj osobi i to onoj koja je odradila kraću dionicu. Predložila bih dopunu ove točke na način da voditeljstvo može biti priznato dvjema osobama u iznimnim i opravdanim slučajevima (odrađeno minimalno 30% trajanja projekta, projekt pozitivno evaluiran u tom periodu, zamjena voditeljstva zbog opravdanog razloga poput bolesti)."]
[299,"TENA VUKASOVIĆ HLUPIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. stavak g. ne odgovara realnosti većine institucijskih projekata Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Predlažem: (i) smanjenje iznosa na 3000 eura ili (ii) izostanak iznosa jer je konačan iznos financiranja institucijskih projekata, makar bili kompetitivni, često bio rezultat pokušaja ravnomjerne raspodjele ukupno raspoloživih sredstava na institucijskom natječaju. Na zadnjem institucijskom natječaju 2025. godine NITI JEDAN od 80 financiranih projekata Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu nije dobio iznos od 5.000,00 eura ili više (ukupno dodijeljeno: 250.000,00 eura; maksimalni iznos financiranja pojedinačnog projekta: 4.499,46 eura).\n\nLink na rezultate natječaja: https://ffzghr.sharepoint.com/teams/Uredzaznanos\ntiprojekte2/Shared%20Documents/Forms/AllItems.as\npx?id=%2Fteams%2FUredzaznanostiprojekte2%2FShare\nd%20Documents%2FUred%20za%20znanost%20i%20projek\nte%2F02%20POTPORE%2F01%20Natje%C4%8Daj%20i%20pop\nratna%20dokumentacija%2F2025%2Frezultati%5Fpotpo\nre%5F2025%2Epdf&parent=%2Fteams%2FUredzaznanosti\nprojekte2%2FShared%20Documents%2FUred%20za%20zna\nnost%20i%20projekte%2F02%20POTPORE%2F01%20Natje%\nC4%8Daj%20i%20popratna%20dokumentacija%2F2025&p=\ntrue&ga=1"]
[300,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","1.) ČLANAK 3., točka d.\nPredlažemo izmijeniti dio definicije pojma „kompetitivni znanstveno-istraživački projekt“ koji glasi: „programi Europske unije (Horizon Europe, Horizon 2020, FP7 i FP6)“, tako da sada glasi: „okvirni programi Europske unije (kao što su Horizon Europe, Horizon 2020, FP7, FP6 i sl.)“, a iza riječi: „bilateralni projekt ministarstva“ dodati: „bilateralni projekt ministarstva koji nije namijenjen isključivo za mobilnost“.\n2.) ČLANAK 3., točka e.\nPojam „institucijski mentor doktoranda“ predlažemo zamijeniti pojmom: \"mentor odnosno ko-mentor doktoranda“.\n3.) ČLANAK 3., točka h.\nPredlažemo izmjenu definicije pojma „institucijski voditelj radnog paketa“, tako da sada glasi: „institucijski voditelj radnog paketa“ određuje se sukladno ugovoru s financijerom, i to u slučaju međunarodnih projekata (kao što su Horizon Europe, Horizon 2020, FP7, FP6 i sl.).\n4.) ČLANAK 3., točke o., p., q., r.\nDodati u definicije nastavna i druga radna mjesta.\n5.) ČLANAK 3., točka u.\nPredlažemo izmjenu definicije pojma „voditelj projekta“, tako da sada glasi: „voditelj projekta“ je osoba definirana u ugovoru s financijerom; pojam »voditelj projekta« označava i druge pojmove koji se u projektnoj dokumentaciji odnose na ulogu voditelja projekta (koordinator projekta i sl.); ako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje osobi koja je projekt vodila više od 50% vremena trajanja projekta.\n6.) ČLANAK 3., točka v.\nPredlažemo dodati definiciju citatnih i drugih baza koje se pojavljuju kasnije u tekstu, npr. Medline, Journal Citation Report (u daljnjem tekstu: JCR) ili SCImago Journal Rank indicator."]
[301,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka:\n1. Predlažemo uklanjanje dijela definicije koji propisuje minimalnu vrijednost od 5.000,00 EUR za institucijski projekt koji se vrednuje.\nObrazloženje:\nPostavljanje fiksnog novčanog praga za vrednovanje institucijskih projekata ne uzima u obzir realnost financiranja u društveno-humanističkim znanostima. Na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, primjerice, vrlo mali broj institucijskih projekata u protekle tri godine dosegnuo je taj iznos, iako su ti projekti bili znanstveno relevantni. Vrednovanje kvalitete projekata isključivo na temelju njihove financijske vrijednosti ne odražava njihovu znanstvenu važnost niti napor uložen u prijavu i provedbu. Dodatno, iz sadašnjeg teksta nije jasno je li iznos od 5.000 EUR zamišljen kao prag po projektu što bi značilo da se projekt ispod 5.000 eura kumulativno ne  zbraja voditelju u daljnjim uvjetima.\n2. Predlažemo uklanjanje kriterija da ukupna vrijednost radnog paketa mora biti veća od 50.000,00 EUR da bi se priznala uloga institucijskog voditelja.\nObrazloženje:\nPostavljanje financijskog praga za vrednovanje ove uloge predstavlja diskriminaciju prema društveno-humanističkim znanostima, gdje projekti, čak i međunarodni konzorcijski, često imaju znatno skromnije financijske alokacije. Uloga voditelja radnog paketa uključuje značajnu znanstvenu i organizacijsku odgovornost, neovisno o ukupnom budžetu dodijeljenom pojedinoj instituciji. Uvođenje visokog novčanog praga isključuje iz vrednovanja znanstvenike koji su aktivno uključeni u relevantne projekte, čime se smanjuje prepoznatljivost njihovog doprinosa i dodatno obeshrabruje sudjelovanje u međunarodnim partnerstvima iz društvenog područja.\n3. Predlažemo da se u definiciji jasno specificira što se podrazumijeva pod „međunarodnim programskim odborom“, uz navođenje minimalnog broja ili postotka članova iz inozemstva.\nObrazloženje:\nTrenutna formulacija ostavlja previše prostora za interpretaciju pojma „međunarodni“, što može dovesti do neujednačenog vrednovanja između znanstvenih područja i institucija. Prisustvo jednog inozemnog člana, često iz dijaspore ili regije, ne jamči međunarodni karakter skupa, no u praksi se takvi slučajevi mogu pogrešno interpretirati kao međunarodni. Raniji kriteriji (npr. jedna trećina članova odbora iz inozemstva) bili su jasniji i omogućavali su transparentnu evaluaciju.\nPrijedlog formulacije:\nPredlažemo da se pojam „međunarodni programski odbor“ precizira, primjerice, formulacijom:\n„…programskim odborom u kojem najmanje jedna trećina članova dolazi iz inozemnih institucija.“\n4. Predlažemo uklanjanje propisanog minimalnog iznosa od 10.000,00 EUR za stručne projekte koji se vrednuju.\nObrazloženje:\nPostavljanje fiksnog novčanog praga za vrednovanje stručnih projekata ne uzima u obzir raznolikost konteksta u kojem društveno-humanistički stručnjaci djeluju. Stručni projekti u suradnji s javnim sektorom, lokalnim zajednicama, udrugama civilnog društva i sl. često su niže financijski vrijednosti, no mogu imati visoku društvenu važnost i stručni utjecaj. Ovako definiran iznos ne odražava relevantnost ni doprinos stručnjaka u projektima, nego primarno financijske kapacitete naručitelja usluga, što posebno diskriminira manje ili lokalne dionike s kojima sveučilišni zaposlenici često surađuju.\n5. Predlažemo dopunu definicije kako bi se omogućilo priznanje voditeljstva projektu dvjema osobama u iznimnim i opravdanim slučajevima kada je do promjene došlo tijekom provedbe projekta.\nObrazloženje:\nTrenutna formulacija ne uzima u obzir situacije u kojima je osoba obnašala funkciju voditelja tijekom većeg dijela trajanja projekta, ali je iz opravdanih razloga (npr. bolest, osobne okolnosti, prelazak na drugo radno mjesto) morala prepustiti tu ulogu drugoj osobi. U takvim slučajevima, isključivo priznanje voditeljstva osobi koja je projekt završila ne odražava stvarni znanstveni i upravljački doprinos izvornog voditelja projekta. Takav pristup može biti demotivirajući i nepravedan te zanemaruje činjenicu da su ključne faze projekata — od prijave do inicijalne provedbe i postavljanja metodoloških okvira — često realizirane upravo u ranoj fazi projekta.\nPrijedlog formulacije:\nako je iz opravdanih razloga došlo do zamjene voditelja projekta tijekom provedbe projekta te ako je zamjena ovjerena od financijera projektnog istraživanja, tada se voditeljstvo projekta priznaje i osobi koja je završila projekt."]
[302,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U članku 3., točki a. u „čelne dužnosti“ potrebno je uključiti i predsjednika znanstvenog vijeća znanstvenog instituta, voditelja doktorskog studija, člana Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, člana matičnog odbora ili područnog vijeća.\nU članku 3., točki g. u pojašnjenju što je to „institucijski projekt“ navodi se financijska vrijednost projekta od 5000 EURA, što je u humanističkim znanostima prevelik iznos za projekte koji se financiraju iz programskih ugovora.\nPotrebno je jasno navesti u koju skupinu projekata se ubrajaju EUNextGeneration projekti."]
[303,"FILIP PERKOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","načelna dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se i na funkciju pročelnika i zamjenike pročelnika odjela sveučilišta."]
[304,"LADA SARTORI","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Čl. 3 pod a) nisu pod \"čelne dužnosti\" navedene funkcije pročelnika i zamjenika pročelnika na sveučilišnim odjelima"]
[305,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3, al. f. „institucijski ovjerena aktivnost“ podrazumijeva postojanje pisane suglasnosti čelnika institucije f. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\n\nČlanak 3, al. i. „istaknuta domaća nagrada“ je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju visoko učilište i. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[306,"MARKO KAPOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3k: za međunarodni kongres bi kriterij trebao biti da su izlagači iz različitih zemalja, a ne nužno znanstveni ili organizacijski odbor. Ako je znanstveni odbor iz Hrvatske, a izlažu izlagači iz 30 zemalja na primjerice pet jezika, nema logike da se to smatra domaćim kongresom."]
[307,"ANTE BLAĆE","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Pod člankom 3. a: \nMeđu čelnim dužnostima nije naveden zamjenik pročelnika sveučilišnog odjela i treba ga dodati (kao što su, npr., navedeni prodekani i zamjenici ravnatelja instituta).\n\nPod člankom 3. g i h:\nNepotrebno je i za mnoga znanstvena područja neprimjenjivo financijski kvantificirati vrijednost projekta koji će se uzimati u obzir pri izborima na znanstvena i \nznanstveno-nastavna radna mjesta.\n\nPod člankom 3. u:\nU definiciji voditelja projekta navodi se da projekt može imati samo jednog voditelja.  Što je onda s bilateralnim projektima koji su znanstveno relevantni, a imaju dva voditelja. Trebalo bi dodati i tu mogućnost."]
[308,"ZDENKO BRAIČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Pojedini projekti su financirani putem programskih ugovora, ali su istodobno dobiveni putem sredstava Europske unije i to na kompetitivnim natječajima sveučilišta. Predlažem da se takve projekte jasno definira kao kompetitivni znanstveno-istraživački projekt. Drugim riječima, u kategoriju „kompetitivni znanstveno-istraživački projekt“ trebalo bi navesti projekte financirane iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti (NPOO) jer se provode u okvirima kompetitivnih istraživačkih projekata, unatoč činjenici da su sredstva ugovorena kroz programske ugovore. Naime, radi se o četverogodišnjim projektima s prilično visokim iznosima financiranja da bi bili stavljeni u istu kategoriju s ostalim institucijskim projektima (koji mogu trajati npr. samo godinu dana i sa znatno manjim iznosima financiranja)."]
[309,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","i. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[310,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","f. „ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti"]
[311,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U dijelu Općih odrebi nije se vodilo računa da se svugdje navedu i umjetnička radna mjesta, umjetnički doprinosi itd. Npr. pod 3. w. uz »znanstveni doprinos pristupnika u polju izbora« treba definirati i \"umjetnički doprinos pristupnika u polju izbora\" - jer je riječ o Općim odredbama"]
[312,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","uz 3. k. i moje je pitanje tko će definirati i po kojim kriterijima \"uglednost\" neke institucije"]
[313,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Slažem se - ili čak kako mnogi drugi kolege predlažu u potpunosti maknuti financijske iznose. Financijski iznos povećava odgovornost, ali ne znači da smanjuje obim i značaj projektnih aktivnosti"]
[314,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","pročelnike odjela i odsjeka podjednako - s obzirom na različite ustroje pojedinih sveučilišnih sastavnica što ne umanjuje \"težinu\" i obim aktivnosti pročelnika i zamjenika"]
[315,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3.a. \nKao je već niz kolega istaknuo, ovdje bi trebalo dodati i ostale “čelne pozicije” kao što su predstojnici/pročelnici odjela/odsjeka i njihovi zamjenici jer s obzirom na vrlo različite ustroje različitih sveučilišnih sastavnica, ove funkcije  obavljaju podjednako složene poslove upravljanja i organizacije neovisno o broju zaposlenog osoblja u sastavnici"]
[316,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","\"Pro cjena\" se piše zajedno \"procjena\" kao i \"pro cjenjuje\" - povezati riječi u \"procjenjuje\""]
[317,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. o.-r. Propisuju se samo razine znanstveno-nastavničkih radnih mjesta. Što je s umjetničkim radnim mjestima? Kriteriji se u naslovu dokumenta odnose i na umjetničke, a ovo su opće odredbe"]
[318,"SILVANA DUNAT","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3. k. \nOvdje je potrebno dodati i umjetnički skup ili događanja (npr. filmski festivali, izložbe…) s obzirom da se ovi kriteriji odnose i na umjetničko područje, ali i da znanstvenici iz podrućja povijesti ili znanosti o umjetnosti mogu imati pozvana predavanja ili radionice i na ovakvim događanjima"]
[319,"JURICA NOVAKOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak 3, al. f\nbez riječi „institucijski\" ovjerena aktivnost - podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\nČlanak 3, al. i \n„istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[320,"MARKO KAPOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Kao što je niz kolegica i kolega već napomenuo, uistinu je neprimjereno definirati svrstava li se neka aktivnost u projektnu aktivnost bazirajući se na iznosu novca kojim projekt raspolaže. Razloga je velik broj od kojih su mnogi već pobrojani, ali istaknuo bih najočitije: 1. količina novca na projektu ne jamči kvalitetu, niti s njom ne korelira, a kamoli da joj je preduvjet, 2. ne uzima se u obzir razlike među područjima - za neka ovi iznosi mogu biti nedostižni, a za druga preniski, 3. ne uzima se u obzir već završene projekte koji se također vrednuju jer je odredba kumulativna, a novac gubi vrijednost, i oni su nekoć bili denominirani u nižim iznosima (ili ćemo imati izračune prilagođene za inflaciju, u kojem bi slučaju trebalo precizirati na koji način bi se ona izračunavala, a to stvarno ne bi trebao biti predmet ovog pravilnika itd."]
[321,"DUNJA ANĐIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","OSNOVNI POJMOVI\nOČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić)\n Članak 3. Osnovni pojmovi: Nedostatak jasnoće u definiranju kompetitivnih projekata, razvojnih i institucijskih projekata c, d, g.: Prakse pokazuju da su pojedini projekti istodobno financirani putem programskih ugovora dobivenih putem europskih sredstava, ali dobiveni i na kompetitivnim natječajima sveučilišta- drugim riječima pripadaju svim trima kategorijama opisanih projekata- primjer UNIRI projekti\nPRIJEDLOG: JASNO DEFINIRATI I/ILI USKLADITI DEFINIRANJE PROJEKATA S POSTOJEĆIM PRAKSAMA DODIJELE FINANCIJSKIH SREDSTAVA PROJEKTIMA PUTEM NATJEČAJA SVEUČILIŠTA, PROGRAMSKIH UGOVORA I DR.\n Institucijski i konzorcijski projekti članak. 6. stavak 3.\nMinimalni financijski prag od 25.000 eura za vrednovanje institucijskog projekta predstavlja ograničenje, osobito za manje institucije te za znanstvenike u društvenim i humanističkim znanostima. Uz promjene valutnih i ekonomskih okolnosti, navedeni iznos nije usklađen s realnim praksama financiranja unutar različitih znanstvenih područja te stoga nije primjeren univerzalni kriterij znanstvene relevantnosti.\nFinancijski pragovi (5.000 EUR i 50.000 EUR) kao uvjet vrednovanja institucijskih projekata i radnih paketa nisu primjereni pokazatelji znanstvene kvalitete i doprinosa. Posebno su diskriminatorni za društveno-humanističke znanosti i znanstvenike s manjih institucija. \nPRIJEDLOG: UKIDANJE FINANCIJSKIH LIMITA I KRITERIJA."]
[322,"NENAD TOMAŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nBilo bi prikladnije za korištenje ovog pravilnika da definicije baza Scopus i WoS budu navedene jedna uz drugu, a ne ovako razdvojeno (stavci 3s. i 3v.)."]
[323,"NENAD TOMAŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nOvaj pravilnik propisuje zajedničke uvjete za veliki broj polja te iznosi projektnog financiranja mogu značajno varirati. U konačnici, uspješnost projekta se ne procjenjuje prema iznosu financiranja, već prema njegovim ishodima. Znanstveno uspješniji projekti će moći prikazati svoju uspješnost u većem broju kvalitetnih publikacija i/ili patenata, a što su jedni od kriterija koji se također vrednuju prilikom izbora. Navedeni iznos projektnog paketa (stavak 3h.) treba postaviti znatno niže, a po mogućnosti uopće ne navoditi nikakav iznos."]
[324,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","f. „institucijski ovjerena aktivnost” podrazumijeva postojanje pisane potvrde kojom se ovjerava/potvrđuje izvršavanje aktivnosti\n \ni. „istaknuta domaća nagrada” je nagrada ili priznanje koje dodjeljuju Sveučilište ili visoko učilište"]
[325,"KRISTINA URBANC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Ovdje je važno uključiti i predstojnike studija (studijskih programa) koji se na pojedinim sastavnicama izjednačavaju s ulogom prodekana, a zapravo to nisu te imaju puno složenije, raspršenije i ospežnije odgovornosti u odnosu na ulogu prodekana"]
[326,"SINIŠA KUŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","pod točkom g. \n»institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen... dodati financiran od strane sveučilišta kojemu institucija na kojoj je voditelj projekta zaposlen pripada....\nIzbaciti financijsku vrijednost projekta jer financije nisu i nikada neće biti kriterij znanstvenog doprinosa i znanstvene relevantnosti pojedinog projekta."]
[327,"JASNA ŠULENTIĆ BEGIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","»kompetitivni znanstveno-istraživački projekt« - ... a koji su odobreni za financiranje u kompetitivnom postupku temeljem anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija, na kojem je za financiranje odobreno manje od 50% prijavljenih projekata. \nSmatram da su navedeni kriteriji prestrogi jer se svim voditeljima  NPOO (Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021. – 2026.) projekata voditeljstvo neće moći vrednovati."]
[328,"IVAN ČIPIN","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Predlaže se dodavanje nove alineje u članak 3 (Pojedini pojmovi), kao točke x., kako slijedi:\nx. »nacionalna koordinacija europske istraživačke infrastrukture« odnosi se na znanstvenu, stručnu i organizacijsku ulogu nacionalnog koordinatora istraživačke infrastrukture uvrštene na ESFRI Roadmap (European Strategy Forum on Research Infrastructures); nacionalna koordinacija uključuje planiranje, provedbu, upravljanje, izvještavanje i komunikaciju s međunarodnim konzorcijem, a priznaje se kao znanstveno-istraživački doprinos jednak voditeljstvu kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta; funkcija nacionalnog koordinatora mora biti verificirana od strane relevantnog međunarodnog tijela infrastrukture ili središnjeg koordinatora konzorcija.\nObrazloženje dopune:\nNacionalna koordinacija europskih istraživačkih infrastruktura koje su uvrštene na ESFRI Roadmap predstavlja izrazito kompleksan i znanstveno odgovoran angažman, koji uključuje:\n• planiranje i provedbu znanstvenih i tehničkih aktivnosti na nacionalnoj razini,\n• upravljanje znanstvenim timovima i infrastrukturnim resursima,\n• međunarodnu znanstvenu suradnju i komunikaciju s konzorcijem,\n• koordinaciju istraživačkih i etičkih standarda,\n• izradu izvještaja i strateških planova usklađenih s europskim okvirima.\nUlazak na ESFRI Roadmap znači da je istraživačka infrastruktura prošla međunarodni evaluacijski postupak, često uz sudjelovanje eksperata iz više zemalja i kroz višegodišnju fazu planiranja. Ovaj proces je kompetitivniji od mnogih drugih oblika znanstvenog financiranja, uključujući većinu projekata Hrvatske zaklade za znanost (HRZZ), bilateralnih projekata i Znanstvenih centara izvrsnosti (ZCI).\nUloga nacionalnog koordinatora nije administrativna, već znanstvena i strateška, te podrazumijeva:\n• izravan utjecaj na oblikovanje europskog istraživačkog prostora (ERA),\n• jačanje međunarodne vidljivosti hrvatske znanosti,\n• prijenos i razvoj znanstvene metodologije na nacionalnoj razini.\nZato se ovakav angažman mora prepoznati i vrednovati na isti način kao i voditeljstvo kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta, u skladu s praksom drugih članica EU (npr. Nizozemska, Njemačka, Finska), gdje se nacionalna koordinacija formalno priznaje u sustavima napredovanja i vrednovanja znanstvene izvrsnosti."]
[329,"VJEKOSLAV TADIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Dali pod »stručni projekt« i suradnju sa javnim sektrom ulaze suradnje za koje postoje ovlaštenja od resornih Ministarstava."]
[330,"IVAN SABOL","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Čl 3 stavke o, p, q,r treba proširiti na ostala radna mjesta sa jednako evidentnom gradacijom razina ili izmjestiti samo u Dio drugi na koji se odnosi. Nije prihvatljivo u općem dijelu imati ne-opće definicije"]
[331,"VJEKOSLAV TADIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Što znači »ostali projekti«  Mislim da bi ovdje trebali dati više objašnjenja!"]
[332,"VJEKOSLAV TADIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Molim ubacite znanstvene projekte financirane iz EU kroz NPOO projekte koji počinju sa 1. listopadom 2025."]
[333,"MARIO ŽUPANOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Smatram kako je postavljanje kriterija po financijskoj vrijednosti projekata od 5.000, 10.000, 25.000 odn. 50.000 eura apsolutno neprihvatljivo posebice za projekte u humanističkom ili umjetničkom području (koja najčešće ne podrazumijevaju opremu, laboratorije ili skupi softver)."]
[334,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Pojam „čelna dužnost“ u kontekstu visokog obrazovanja i znanosti trebao bi uključivati i funkcije pročelnika te zamjenika pročelnika sveučilišnih odjela."]
[335,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Kao i u komentarima prije, smatram kako iz točaka g), h) i t) treba maknuti iznos projekta."]
[336,"NIKOLINA MILETIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Formulacija (h) da institucijski voditelj radnog paketa u slučaju konzorcijskog projekta nužno uključuje matičnu instituciju kao nositeljicu projekta nije opravdan. Matična institucija kao partnerska institucija u takvom projektu ima jednaku vrijednost.\nTransnacionalni projekti u kojima sudjeluje više institucija od kojih je svaka nositeljica jednog radnog paketa, uglavnom ne prelaze ukupnu vrijednost radnog paketa preko predloženih 50.000,00 EUR (npr. programi Europske unije). Ovakav dodatak znatno ograničava izbor programa za prijavu projekata. Predlaže se uklanjanje vrijednosti, tim prije što se u skupini kriterija znanstveno-stručnog doprinosa nalazi kriterij prema kojemu je dovoljno imati pozitivno ocijenjene prijave na projekt, a koji u konačnici ne mora biti financiran.\nU formulaciji (h) predlaže se uklanjanje vrijednosti od 10.000,00 EUR."]
[337,"MARKO MILETIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U prijedlogu je potrebno izričito navesti da se pojam „čelne dužnosti“ u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi i na funkcije pročelnika i zamjenika pročelnika sveučilišnih odjela, sukladno njihovoj formalno-pravnoj ulozi u organizacijskoj strukturi sveučilišta.\n\nUkoliko navedene funkcije nisu obuhvaćene definicijom „čelnih dužnosti“, to bi dovelo do nerazmjernog zanemarivanja njihove odgovornosti i značaja, osobito u kontekstu upravljačkih ovlasti i sudjelovanja u strateškom vođenju sastavnice sveučilišta. Takvo izostavljanje bilo bi ne samo nepravedno, nego i pravno upitno, budući da bi se osobe na tim dužnostima mogle naći u nepovoljnom položaju u odnosu na nositelje sličnih funkcija na drugim sastavnicama.\n\nStoga predlažemo da se definicija „čelne dužnosti“ dopuni jasnim i nedvosmislenim navođenjem pročelnika i njihovih zamjenika, čime bi se osigurala normativna dosljednost, izbjegla pravna nesigurnost te očuvalo načelo jednakog tretmana svih organizacijskih oblika unutar sveučilišta."]
[338,"PETAR PEPUR","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","…»čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se i na funkciju pročelnika i zamjenike pročelnika Sveučilišnih odjela."]
[339,"SABINA VIDULIN","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","g. »institucijski projekt« uključuje projekt financiran od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen kroz sredstva ugovorena programskim ugovorom ili iz drugih izvora financiranja; minimalna vrijednost institucijskog projekta koji se vrednuje iznosi 5.000,00 EUR\n\nKao i kolege koji su reagirali na minimalnu vrijednost institucijskoga projekta, smatram da iznos ne smije utjecati na konačan ishod. Naime, mnogi znanstvenici i bez financiranja projekta entuzijastično odrađuju projekte u korist društvene dobrobiti te poticanja znanstvenoga diskursa, snalazeći se pritom na različite načine. Riječ je o sadržaju i kvaliteti projekta koji se nudi, a same ga institucije prihvaćaju (ili ne prihvaćaju) upravo u odnosu na njegov sadržaj, plan, očekivane nalaze i sl. Stoga, mišljenja sam da ova stavka ne treba sadržavati konkretan iznos."]
[340,"IVAN SABOL","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","točka \"u\" bi trebala imati neko smisleno ograničenje. Ispada da netko može prijaviti, dobiti i voditi projekt 95% njegovog trajanja, ali ako do zamjene voditelja dođe onda se voditeljstvo priznaje samo onom tko je došao kao zamijena?"]
[341,"IVAN SABOL","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","točke o, p, q, r trebale bi biti izdvojene u \"Dio Drugi\" jer se samo na njega odnose (nisu opće primjenjive definicije). Alternativno definicije radnih mjesta razina 1,2,3,4 (po potrebi) trebale bi se definirati i konzistentno primjenjivati i na ostale tipove radnih mjesta a ne samo onih u \"Dijelu drugom\""]
[342,"IVANA VRSELJA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na članak 3, točka g. i h: Postavlja se pitanje što se konkretno želi postići određivanjem minimalnih novčanih iznosa za projekte (npr. 5.000,00 EUR za institucijske i 50.000,00 EUR za konzorcijske)? Financijska vrijednost nije najbolji pokazatelj znanstvene relevantnosti i doprinosa projekta. Isto tako, u nekim područjima znanosti, osobito onima gdje nisu potrebni skupi materijali ni infrastruktura, moguće je provesti vrlo kvalitetna i relevantna istraživanja s relativno skromnim sredstvima."]
[343,"MIRKO DUIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Među »čelne dužnosti« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, treba navesti i članove Senata koji uz rektora i prorektore, imaju glavnu odgovornost u donošenju odluka o upravljanju ustanovom i njenim djelovanjem."]
[344,"GORDANA ČUPKOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Članak t.: Predlažem spustiti iznos minimalne vrijednosti na 1000,00 EUR \n\nObrazloženje: Udruge civilnoga društva na natječajima za pojedinačne projekte znaju dobiti samo po 500 ili 800 eura. To ne ovisi o kvaliteti projekta, nego o broju prijavljenih; jedinice lokalne uprave u pravilu dodjeljuju sredstva svima koji su se prijavili i zadovoljavaju uvjete natječaja."]
[345,"HRVOJE BRKIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","kriterij pod i. i j. - mišljenja sam da se nagrade i priznanja trebaju vrednovati isključivo ako se radi o nagradama za koje su propisani jasni i transparentni kriterij dodjeljivanja. U suprotnom ulazimo u \"sivu zonu\"."]
[346,"KRISTINA GORŠETA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Dopuna stavka a. Članka 3- uvrstiti kao u prethodnom pravilniku i čelnu dužnost u strukovnoj ili znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini iz svojeg znanstvenog područja. Predlažem sljedeću dopunu stavka a.: \na. »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja/zamjenika organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.) ili čelnu dužnost u strukovnoj ili znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini iz svojeg znanstvenog područja."]
[347,"ARIAN RAJH","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Slažem se da bi trebalo izostaviti minimalne vrijednosti projekta jer ima i manjih projekata koji su vrijedni te situacija da fakulteti temeljem velikog broja prijava jednostavno podjednako svima smanje početne budžete projekata kako bi se što više projekata moglo realizirati, barem u nekom djelomičnom opsegu. Primjerice, za projekt s planiranim budžetom od 10.000 EUR nakon evaluacije svih projekata se odobri 30-ak posto kako bi svi projekti koji zadovoljavaju kriterije mogli biti financirani. Nadalje, što je sa znanstvenicima koji su vodili projekte iz domene privrede, uprave i drugih domena, čiji su iznosi bili daleko veći, a prema ovim kriterijima se uopće ne uzimaju u obzir i ne vrednuju, iako su imali znanstvenu komponentu koja se može obrazložiti? Primjerice, projekti iz Twinning, IPA, strukturnih i sl. fondova?"]
[348,"DANIJELA JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na točke g. i h.\n\nSmatram da je određivanje minimalne vrijednosti projekta (5.000,00 EUR za institucijski projekt i 50.000,00 EUR za radni paket u konzorcijskom projektu) problematično i kontraproduktivno iz više razloga. Predlažem da se iz definicija izostave konkretne financijske vrijednosti te da se umjesto toga naglasi značaj, opseg i kompetitivnost projekta, u skladu sa svrhom vrednovanja znanstvenog rada, a ne njegove cijene.\n\nObrazloženje:\n\n- Vrlo kvalitetni i utjecajni znanstveni projekti često se provode s ograničenim sredstvima, ali uz visoku razinu inovativnosti i znanstvenog doprinosa. Uspostavljanje fiksnih financijskih pragova nepravedno diskriminira istraživanja koja su visokodoprinosna, ali provodiva s manjim budžetom. Time se implicitno favoriziraju skuplji projekti, a ne nužno oni znanstveno vrjedniji.\n- Različita znanstvena područja imaju različite potrebe za financiranjem. Fiksni pragovi vrijednosti diskriminiraju i nepravedno stavljaju u nepovoljan položaj znanstvenike u područjima gdje nije realno ni potrebno tražiti visoka sredstva za kvalitetan rad.\n- Inflacija, promjene u tečajevima i dostupnosti izvora financiranja čine fiksne novčane granice neadekvatnima i brzo zastarjelima. Postavljanje apsolutnog iznosa zanemaruje realne uvjete u trenutku apliciranja, kao i mogućnosti različitih institucija ili regija. Kriteriji koji ovise o tržišnim okolnostima ne bi smjeli biti osnova za znanstveno vrednovanje.\n- Kada su propisani minimalni iznosi kao uvjet da bi projekt bio priznat u evaluaciji, stvara se opasnost od poticanja neetičnog ponašanja – umjetnog povećavanja troškova kako bi se zadovoljili formalni uvjeti, neovisno o stvarnim potrebama projekta. Time se narušava transparentnost, a istraživački sustav gubi fokus s kvalitete na kvantitativne (financijske) uvjete."]
[349,"DANIJELA JAKŠIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar na točku d.\n\nSmatram da je u definiciji kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta problematična formulacija u dijelu gdje se za projekte iz drugih izvora financiranja navodi da isti moraju biti odobreni za financiranje na temelju anonimnih međunarodnih znanstvenih recenzija. Predlažem da se iz definicije izostavi riječ \"međunarodnih\" kako bi definicija glasila: „…odobren za financiranje u javno objavljenom otvorenom kompetitivnom postupku na temelju anonimnih znanstvenih recenzija.“\n\nOvakvo preciziranje omogućuje zadržavanje kriterija znanstvene izvrsnosti i kompetitivnosti, a istovremeno ne diskriminira projekte evaluirane od strane domaćih stručnjaka, koji su često jednako kvalificirani i nepristrani kao i međunarodni recenzenti. Korištenje pojma “međunarodni” u ovom kontekstu je suvišno, isključujuće i potencijalno štetno iz nekoliko razloga:\n\n1) Kvaliteta evaluacije nije zajamčena geografskim porijeklom recenzenta – stručnost, nepristranost i znanstvena kompetencija recenzenta trebali bi biti ključni kriteriji evaluacije projekta, neovisno o tome dolazi li recenzent iz inozemstva ili iz Hrvatske. U praksi, brojni domaći znanstvenici redovito recenziraju međunarodne projekte, znanstvene radove i publikacije, uključujući u najprestižnijim časopisima i fondovima. Isključivanje domaćih recenzenata implicira njihovu manju vrijednost, što je netočno i neutemeljeno.\n\n2) Postojeće domaće prakse već uključuju kompetitivne postupke s domaćim recenzentima, koje redovito uključuju javni poziv, kompetitivni odabir i evaluaciju putem neovisnih stručnjaka iz RH. U mnogim od tih slučajeva projektni prijedlozi prolaze dvostruku slijepu recenziju, što je u skladu s međunarodnim standardima.\n\n3) Dodatno administrativno opterećenje i ograničavanje pristupa sredstvima – insistiranje na „međunarodnosti“ recenzija moglo bi isključiti projekte koji su prošli vrlo kvalitetne recenzijske postupke unutar nacionalnih okvira, čime se otežava priznavanje domaćih kompetitivnih izvora, unatoč tome što su sredstva često dodjeljivana na temelju jednakih ili sličnih kriterija izvrsnosti.\n\n4) Nepravedno ograničavanje pristupa projektima manjim institucijama – ovakvo ograničenje nepovoljno utječe i na manje institucije ili istraživačke grupe koje, iako znanstveno relevantne, teže dolaze do velikih međunarodnih projekata, ali su uspješne u osiguravanju domaćih sredstava kroz transparentne i kvalitetne natječaje. Oduzimati tim projektima status „kompetitivnih“ unatoč jasno definiranoj selekciji temeljenoj na znanstvenoj izvrsnosti znači demotivirati razvoj domaćih istraživačkih kapaciteta."]
[350,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Nije jasno zbog čega su određeni i kako limiti na 5000 eura i 50 0000 eura. Ako se vratimo malo u prošlost projekti su bili u kunama, a posljednjih je godina inflacija strašna. predlažem izbaciti limite za projekte. U ovom članku nedostaje definicja baze podataka Medline koja se kasnije navodi u tekstu i bitna je za Biomedicinu. U pojmovniku nema otvorene znanosti koja se nalazi u zakonu o znanosti kao ni u cijelom pravilniku."]
[351,"IVICA PAPA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U članku 3., točka a. »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.) - dodati i voditeljstvo studija iz razloga što upravo Voditelji studija sudjeluju u svim aktivnostima povezanim uz nesmetano provođenje studija i studijski programa."]
[352,"ANDREJA ĐUKA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U članku 3., točka a.  »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i sl.) - dodati i voditeljstvo studija. Voditelji studija sudjeluju u provođenju studija, organizaciji terenske nastave, stručne prakse, provođenju završnih i diplomskih radova te mnogim drugim aktivnostima vezanim uz studente, a koji su okosnica svakog fakulteta."]
[353,"ANTONIJA HULJEV","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Komentar se odnosi na:\n\"h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR.\"\n\nTrebalo bi izbaciti ovaj dio \"u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija\" s obzirom na to da je vrlo ograničavajuće.\nEvo i konketnoga primjera: u sklopu programskih ugovora iz NPOO-a na sveučilištima u Republici Hrvatskoj koja su potpisala ugovore financirat će se znanstveni projekti te sva znanstvena produktivnost na sastavnicama u sklopu projekata. Takav projekt po svom sadržaju uključuje isključivo članove istraživačkog tima koji mogu biti npr. \" djelatnici Sveučilišta u Osijeku ili njegovih sastavnica koji su zaposleni na znanstveno-nastavnim, umjetničko-nastavnim, nastavnim, suradničkim i stručnim radnim mjestima\". (https://www.unios.hr/poziv-za-financiranje-inst\nitucionalnih-istrazivackih-projekata/)\nDakle, nije niti slučaj konzorcijskoga projekta niti je moguće partnerstvo s drugim znanstvenim institucijama izvan sveučilišta. S obzirom na to da je svrha projekata da članovi istraživačkih timova ispunjavanju svojim radom kriterije za buduća znanstveno-nastavna napredovanja postavlja se upitnost u etičku ispravnost ovakvih definiranja institucijskih voditelja radnoga paketa. Također, s obzirom na to da je ukupni iznos bespovratnih sredstava raspoloživih za dodjelu u okviru navedenoga poziva 12.142.226,00 EUR (iznos financiranja je od 57.000,00 EUR do najviše 260.000,00 EUR po projektu za ukupno 48 mjeseci trajanja projekta) navodi se logičan zaključak da će voditeljstvo radnih paketa u okviru projektabiti itekako složen posao, a u slučaju ovako definiranih odrednica neće se uzimati u obzir na buduća napredovanja. Također, kako je unutar projekta moguće definirati do pet radnih paketa, nužno je i ponovno procijeniti valjanost postavljanja njihove minimalne vrijednosti, za koju smatram da bi trebala bit izbačena.\n\nStoga, nakon obrazloženja, kolegijalno molim i predlažem promjenu:\n\"h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na jednom radnom paketu, ili glavni istraživač na partnerskoj instituciji, ili glavni istraživač na jednom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu.\"\n\nS poštovanjem,\n\ndoc. dr. sc. Antonija Huljev"]
[354,"ROBERT KUDELIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","h. »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 20 000,00 EUR.\n\nNaime, ako je definiran tip projekta, tada financijska sredstva ne bi trebala biti prijeporna točka. Stoga je uputno definirati minimalni iznos od 20 000 EUR (imajući na umu tim od 4 – 5 osoba), a što će biti u skladu s dva puta više od stručnog projekta (10 000 EUR). Na taj način su iznosi definirani, adekvatni i usklađeni."]
[355,"ROBERT KUDELIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","w. »znanstveni doprinos pristupnika u polju izbora/reizbora« predstavlja procjenu znanstvenog doprinosa pristupnika koja se donosi na temelju doprinosa pristupnika u području odnosno polju izbora odnosno reizbora na radno mjesto; znanstveni radovi relevantni za izbor odnosno reizbor u području odnosno polju su radovi koji sadrže izvorni znanstveni doprinos u tom području odnosno polju ili pregledni znanstveni radovi u tom području odnosno polju ili znanstvene monografije u tom području odnosno polju, neovisno o predmetnoj kategoriji časopisa; doprinos pristupnika u polju izbora procjenjuje stručno povjerenstvo, a utvrđuje matični odbor."]
[356,"JONATAN LERGA","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Za stavku g) treba uzeti u obzir da na nekim sveučilištima institucijske projekte raspisuje sveučilište, a ne sastavnica (s pravnom osobnošću) na kojoj je voditelj projekta zaposlen. Stoga, predlažem preformulirati \"od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen\" u \"od strane institucije na kojoj je voditelj projekta zaposlen ili sveučilišta na čijoj je sastavnici voditelj projekta zaposlen\".\nZa stavku h) predlažem proširiti »institucijski voditelj radnog paketa« na h. »institucijski voditelj radnog paketa ili radnog zadatka«. Naime, kod većih npr. Horizon projekta s velikim brojem partnera, ponekad partnerska institucija ne vodi cijeli paket, nego radni zadatak čija je vrijednost veća od 50.000 eura što je postavljeno kao pokazatelj doprinosa partnera projektu."]
[357,"KRUNO KARDOV","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","u stavku h predlažem brisati \"koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija\". Kod projekata koje provodi konzorcij obično ne postoji institucija nositeljica projekta jer je konzorij zajednica više institucija (nema glavnog ili nositelja, zajednica solidarno odgovra za provedbu projekta). Interni aranžman često nema veze s važnošću, količinom posla pa i financijskim raspodjelom nego s drugim pitanjima projektnog upravljanja (npr. kapaciteti pravne službe ili računovodstva nekog člana konzorcija i sl.)"]
[358,"DOMAGOJ SAJTER","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Uz \"k. »međunarodni znanstveni ili stručni skup (konferencija, kongres, simpozij, radionica i sl.) « je skup u organizaciji ili pod pokroviteljstvom ugledne institucije [...]\" - po kojem kriteriju razlikovati \"uglednu instituciju\" od ostalih (manje uglednih ili neuglednih)? Tko i kako će definirati \"ugled\" institucije?"]
[359,"MARKO KOVAČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","U stavke c i d potrebno je dodati \" i njihovi sljednici\" budući da postoji izvjesna vjerojatnost da će neki od navedenih programa mijenjati imena s novim višegodišnjim financijskim okvirom"]
[360,"MARKO KOVAČIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Neka Sveučilišta imaju sveučilišne centre kao ustrojbene jedinice pa je potrebno dificirati jesu li čelne funkcije tih centara upravljačke funkcije sukladno stavku a."]
[361,"MARKO PAVASOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Poštovani, uključuje li stavak t. projekte financirane od strane tijela državne uprave (npr. Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, Državne geodetske uprave itd.)?"]
[362,"MARKO PAVASOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Poštovani, uključuje li stavak d. projekte Europske svemirske agencije (ESA)?"]
[363,"MARKO PAVASOVIĆ","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Poštovani, uključuje li stavak c. Interreg projekte?"]
[364,"LOVORKA BARAĆ LAUC","Osnovni pojmovi,\nČlanak 3.","Stavak d - Na dan 30. travnja 2020. UKF je službeno prestao s radom."]
[365,"JAKA MUSTAPIĆ","OPĆE ODREDBE,\nKriteriji u postupku izbora na radno mjesto","Prijedlog nacionalnih kriterija nije donesen u skladu s odgovarajućim odredbama ZVOZD-a odnosno u odgovarajućem Zakonskom postupku donošenja jer nadležni Matični odbori predlažu Nacionalnom vijeću znanstvene i umjetničke elemente a Rektorski zbor nastavne i stručne elemente Nacionalnih kriterija. Prijedlog Nacionalnih kriterija ne osigurava pravedan i ravnopravni status zaposlenika u sustavu Visokog obrazovanja i znanosti, prijedlog diskriminira zaposlenike na znanstveno nastavnim radnim mjestima u odnosu na zaposlenike na znanstvenim radnim mjestima (na institutima i sl.). U ovom prijedlogu ne uvažavaju se nastavne komponente koje su važne i nužne po ZVOZD-u. Zbog sveg navedenog smatramo da je prijedlog Nacionalnih kriterija nepopravljiv u ovom obliku u kojem je predložen. S poštovanjem, Dekan Grafičkoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, prof. dr. sc. Klaudio Pap."]
[366,"LEALI OSMANČEVIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Potpuno su različita opterećenja vezana uz napredovanje za sve koji rade na institutima jer za znanost imaju 100% vremena dok svi zaposleni u visokom obrazovanju dijele omjer posla na nastavu koja nosi 45%, znanost također 45% i administrativne poslove 10%. Samim time već na početku kriteriji ne mogu biti jednako propisani jer kao takvi nisu ostvarivi s obzirom na to da ne dijelimo jednak opseg i prirodu posla."]
[367,"IRENA VADJON","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","čl. 4 svakako bi bilo potrebno prije pisanja općih i posebnih kriterija za izbor i reizbor na nastavna radna mjesta specificirati granu tj. polje na koje se odnose kriteriji te SVAKAKO KONZULTIRATI STRUKU po pitanju određivanja kriterija. Kineziološku struku uz Kineziološke fakultete jako dobro zastupaju i vrlo dobro poznaju  strukovne udruge Hrvatski kineziološki savez, Savez nastavnika tjelesne i zdravstvne kulture visokih učilišta RH, Udruga nastavnika tjelesne i zdravstvene kulture Sveučilišta u Zagrebu i sl."]
[368,"MIRAN MARELJA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Čl. 4. potpuno neshvatljivo uvodi kriterije koji su, u predloženom obliku, krajnje diskriminatorni, retroaktivni, često i objektivno neostvarivi te tako i protuzakoniti. Je li napravljen test održivosti predviđenih kriterija na uzorku članova Nacionalnog vijeća te matičnih odbora? U kojoj bi mjeri navedene osobe, kao najbolje u hrvatskoj znanosti (dakle, ne prosječni znanstvenik kojem bi predviđeni novouvedeni kriteriji također morali biti ostvarivi i ispunjivi) zadovoljile kriterije za postojeća radna mjesta profesora u trajnom izboru odnosno redovitih profesora? \nIz čl. 4. st. 4., a u vezi s čl. 6, slijedi kako ne postoji razlika između osnovnih i horizontalnih kriterija osim u njihovom sadržajnom određenju jer se svi oni moraju (kumulativno) zadovoljiti. Horizontalni kriteriji su osnovi opći kriteriji, koji na krajnje usko i vrlo dvojbeno vrednuju doprinos i rad pristupnika, koji, nota bene, pripadaju različitim područjima i poljima. Kriterijima se standardizira cijela lepeza različitosti, koju uslijed specifičnosti pojedinih područja i polja, nije moguće svesti na zajednički nazivnik, osim onaj najosnovniji, u vidu općih uvjeta. Tim više je problematično kada se horizontalni uvjeti za sve kroje po mjeri jednog područja pa potom čine obvezatnim za sva područja."]
[369,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Čl. 4. st. (4)\nZašto se nije navelo koji su „posebni kriteriji“ za humanističko područje u smislu naslova članka koji te kriterije propisuje? Je li to Glava II, Poglavlje V za humanističko područje? Ako da, zašto se ne nazove „posebni kriteriji za xy područje“?"]
[370,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Pojam kumulativnoga ispunjavanja uvjeta nije precizno, niti uvijek i svugdje definiran i preciziran pa može dovesti do zabune u interpretaciji ostvarenih uvjeta."]
[371,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Nisu definirani dodatni kriteriji koji se u kasnijem tekstu pojavljuju (vidi članke vezane za napredovanje predavača, viših predavača i predavača savjetnika)"]
[372,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Predloženi kriteriji za napredovanje u znanstvenim zvanjima jednako se primjenjuju na znanstvenike zaposlene u znanstvenim institutima i na znanstveno-nastavno osoblje na visokim učilištima. Međutim, ova uniformnost ne uzima u obzir značajne razlike u radnim obvezama i vremenskoj raspodjeli između ovih dviju skupina.\nPrema Kolektivnom ugovoru za znanost i visoko obrazovanje, znanstveno-nastavno osoblje ima normirano 45% radnog vremena za znanstveni rad, dok znanstvenici zaposleni u institutima imaju normirano 90% radnog vremena za znanstveni rad.\nOva razlika u dostupnom vremenu za znanstveni rad znači da znanstveno-nastavno osoblje ima znatno manje vremena za istraživačke aktivnosti, što može utjecati na njihovu sposobnost ispunjavanja istih kriterija za napredovanje kao i njihovi kolege u institutima. Stoga, primjena istih kriterija na obje skupine može dovesti do nejednakih uvjeta za napredovanje i potencijalno nepravednih evaluacija.\nPredlažem da se kriteriji za napredovanje prilagode specifičnostima radnih obveza i dostupnog vremena za znanstveni rad svake skupine, kako bi se osigurala pravednost i realističnost u evaluaciji znanstvenih postignuća."]
[373,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4. stavak 4.\n\nPosebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti."]
[374,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4. stavak 2. \n\nOpći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu."]
[375,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Među kriterijima koje pristupnik treba ispuniti nisu navedeni znanstveni kriteriji iz Glave 2. Oni bi trebali biti navedeni kao dio posebnih kriterija. Također, u postupku izbora na nastavna radna mjesta osim općih, horizontalnih i posebnih kriterija primjenjuju se i dodatni kriteriji."]
[376,"GORAN VLAŠIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nZakon u članku 90. propisuje \"znanstvene i umjetničke elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlažu matični odbori, te članak 93. Zakona u stavku 2. točka 3. propisuje \"nastavne i stručne elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlaže Rektorski zbor. Dakle, predlaže se elemente za izbor strukturirati prema zakonski definiranoj strukturi, a onda, ako je to potrebno, dodati dodatnu kategorije podkriterija unutar zakonski definirane strukture kriterija, a kako bi se Pravilnik uskladio sa Zakonom."]
[377,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4.\n\nStavak 1\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nKriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika.\nKOMENTAR: U postupku izbora na nastavna radna mjesta osim općih, horizontalnih i posebnih kriterija primjenjuju se i dodatni kriteriji\n\nStavak 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nOpći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu.\nKOMENTAR: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.\n\nStavak 4\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nPosebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti.\nKOMENTAR: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[378,"MIRNA VARGA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, stavak 4:\nPosebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nPosebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti.\n\nKOMENTAR:\nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[379,"MIRNA VARGA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, stavak 2:\n Opći kriteriji su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nOpći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu.\nKOMENTAR:\nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[380,"MIRNA VARGA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, Stavak 1: Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji. \nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nKriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika.\n\nKOMENTAR: U postupku izbora na nastavna radna mjesta osim općih, horizontalnih i posebnih kriterija primjenjuju se i dodatni kriteriji."]
[381,"PAŠKO BILIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nČl. 4. st. 1. \nU svrhu postizanja preglednosti, predlažemo da se stavak 1. dopuni i navođenjem kriterija za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima.  \n\nČl. 4. st. 4.\nU svrhu jasnije artikulacije kriterija, predlažemo odmah u čl. 4. stavku 4. pojasniti da se jedan od horizontalnih kriterija može se zamijeniti s tri kriterija iz skupine Posebnih kriterija koji se odnose na znanstveno-stručni i/ili institucijski doprinos."]
[382,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Čl.4, st.1. - S obzirom da se u postupku izbora na nast. radna mjesta primjenjuju i dodatni kriteriji, to je potrebno ubaciti i u ovaj članak.\nČl.4, st.2. - Valja navesti da se radi o kumulativnim kriterijima\nČl.4, st. 4. - i ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa to valja i navesti u tekstu članka kako ne bi došlo do različitih interpretacija"]
[383,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku: \n\nU članku 39. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) definiraju se kriteriji za izbor na radno mjesto, pa je tako u stavku 1. utvrđeno sljedeće:\n(1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu može se zaposliti osoba koja ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koja ispunjava Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (u daljnjem tekstu: Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji) te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta (u daljnjem tekstu: dodatni kriteriji).\n\nU predloženom članku 4. stavku 1. Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija utvrđeno je sljedeće: „(1) Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji.“.\n\nU tom smislu postavlja se pitanje postoje li dvije vrste dodatnih kriterija - jedna vrsta dodatnih kriterija definirana Zakonom, a druga vrsta navedena u tekstu ovog dokumenta od čl.62 do čl.77?"]
[384,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Nejasno je koja je točno razlika između općih i horizontalnih kriterija? Oba se moraju, čini se, kumulativno ispuniti - jedina je razlika u sadržaju. Štoviše kasnije odredbe (npr. čl. 5. st. 1.  time što navodi da mora ispuniti nacionalne kriterije) čak sugeriraju pod općim uvjetima potrebno ispuniti i horizontalne kriterije. To stvara nepotrebne nejasnoće i dvojbe u primjeni ovih pravila koje bi se trebale jasno otkloniti."]
[385,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","(4) Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta.\n\nPrijedlog dopune: \n...i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti.\n\nTreba navesti da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[386,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U članku 39. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) definiraju se kriteriji za izbor na radno mjesto, pa se u stavku 1. navodi sljedeće:\n(1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu može se zaposliti osoba koja ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koja ispunjava Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (u daljnjem tekstu: Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji) te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta (u daljnjem tekstu: dodatni kriteriji).\n\nU članku 4. stavku 1. Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija navodi se sljedeće: „(1) Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji.“.\n\nPostavlja se pitanje postoje li dvije vrste dodatnih kriterija - jedna vrsta dodatnih kriterija definirana Zakonom, a druga vrsta navedena u tekstu ovog dokumenta od čl.62 do čl.77?"]
[387,"MIRNA PETANJEK","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, stavak 1\npotrebno je dodati: \" te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika.\"\nU postupku izbora u nastavna zvanja osim općih, horizontalnih i posebnih kriterija primjenjuju se i dodatni kriteriji.\n\nČlanak 4, stavak 2\n(2) Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti...\nTreba navesti da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.\n\nČlanak 4, stavak 4\n...i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti.\nTreba navesti da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[388,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Predloženi kriteriji za napredovanje u znanstvenim zvanjima jednako se primjenjuju na znanstvenike zaposlene u znanstvenim institutima i na znanstveno-nastavno osoblje na visokim učilištima. Međutim, ova uniformnost ne uzima u obzir značajne razlike u radnim obvezama i vremenskoj raspodjeli između ovih dviju skupina.\nPrema Kolektivnom ugovoru za znanost i visoko obrazovanje, znanstveno-nastavno osoblje ima normirano 45% radnog vremena za znanstveni rad, dok znanstvenici zaposleni u institutima imaju normirano 90% radnog vremena za znanstveni rad. \nOva razlika u dostupnom vremenu za znanstveni rad znači da znanstveno-nastavno osoblje ima znatno manje vremena za istraživačke aktivnosti, što može utjecati na njihovu sposobnost ispunjavanja istih kriterija za napredovanje kao i njihovi kolege u institutima. Stoga, primjena istih kriterija na obje skupine može dovesti do nejednakih uvjeta za napredovanje i potencijalno nepravednih evaluacija.\nPreporučujemo da se kriteriji za napredovanje prilagode specifičnostima radnih obveza i dostupnog vremena za znanstveni rad svake skupine, kako bi se osigurala pravednost i realističnost u evaluaciji znanstvenih postignuća."]
[389,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Člankom 4. stavkom 3. je izrjekom definirano kako se horizontalni kriteriji ispunjavaju kumulativno, dok u članku 42. to nije tako primjenjeno, te predlažemo da se doda da se horizontalni kriteriji ispunjavaju kumulativno.\n(3) Horizontalni kriteriji su kriteriji koje pristupnik uz opće kriterije nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu."]
[390,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Napomena uz st. 3:\nNapomena: ovdje je jasno definirano kako se horizontalni kriteriji ispunjavaju kumulativno, u članku 42. to nije tako primijenjeno."]
[391,"MATEJ TRPIN","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU čkanku 39. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) definiraju se kriteriji za izbor na radno mjesto, pa je tako u stavku 1. utvrđeno sljedeće:\n(1) Na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu može se zaposliti osoba koja ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju, koja ispunjava Nacionalne kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu (u daljnjem tekstu: Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji) te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta (u daljnjem tekstu: dodatni kriteriji).\n\nU predloženom članku 4. stavku 1. Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija utvrđeno je sljedeće: „(1) Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji.“. \n\nU tom smislu postavlja se pitanje postoje li dvije vrste dodatnih kriterija - jedna vrsta dodatnih kriterija definirana Zakonom, a druga vrsta navedena u tekstu ovog dokumenta od čl.62 do čl.77?"]
[392,"MARTINA DOMINES VELIKI","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Primjedba na horizontalne kriterije (Filozofski fakultet u Zagrebu)\n1. Ne bi se smjeli propisivati zajednički kriteriji za sva znanstvena područja i treba poštovati različitost tih područja - većina humanističkih znanosti nije usmjerena na kompetitivne projekte; nedopustivo je da vrijednost projekata bude financijski određena jer niskobuđetni projekti mogu donositi vrijedna istraživanja.\n2. Citatnost često nije pokazatelj nečijeg znanstvenog doprinosa u humanistici - baze Web of Science i Scopus pogoduju citatnosti STEM područja dok iste baze ne prepoznaju ili jedva prepoznaju rad naših najvećih filologa, akademika, koji su cijeli život posvetili humanističkom znanstvenom radu (Viktor Žmegač - 2 rada u Scopusu, nije citiran; August Kovačec - 6 radova, 4 citata; Milena Žic-Fuchs - 7 radova, 21 citat)\n3. Pozvana predavanja na međunarodnim skupovima - ovaj uvjet ne bi smio biti eliminacijski iz razloga što nemaju svi iste uvjete za ostvarivanje takvih pozvanih predavanja (zašto se ne vrednuju pozvana predavanja u sklopu Erasmus/CEEPUS i drugih gostovanja na inozemnim sveučilištima koja nisu dio nastave već su javna predavanja za djelatnike i studente pojedinih odsjeka?)"]
[393,"TAJANA TOMAK","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, Stavak 1: Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika. (U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji.)\nČlanak 4, Stavak 2: Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)\nČlanak 4, Stavak 4: Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)"]
[394,"TENA VUKASOVIĆ HLUPIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Kriteriji za napredovanje znanstveno-nastavnog (npr. fakulteti) i znanstvenog (npr. instituti) osoblja  su neujednačeni.  Budući da znanstveno-nastavno osoblje (načelno) tek oko pola radnog vremena ima na raspolaganju za znanstveni rad, dok znanstvenici zaposleni u institutima imaju (načelno) svo radno vrijeme za znanstveni rad, primjena istih kriterija na obje skupine može dovesti do nejednakih uvjeta za napredovanje i potencijalno nepravednih evaluacija."]
[395,"IVANA LUKICA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, Stavak 1: Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika. (U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji.)\nČlanak 4, Stavak 2: Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)\nČlanak 4, Stavak 4: Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)"]
[396,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, Stavak 1: Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika. (U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji.)\nČlanak 4, Stavak 2: Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)\nČlanak 4, Stavak 4: Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti.)"]
[397,"ANTE BLAĆE","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Pod članakom 4. st(4):\n\nU ovom prijedlogu izgledno je da je naglasak stavljen na zadovoljavanje znanstvenih kriterija, dok su nastavni i stručni doprinosi zanemareni, bez obzira na to što se značajan dio znanstvenika bira upravo na znanstveno-nastavna radna mjesta. Time su zaposlenici u znanstveno-nastavnim ustanovama u  nepovoljnijem položaju od onih koji su zaposleni u znanstvenim ustanovama."]
[398,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","• Članak 4, stavak (3): Što znači da pristupnik kriterije mora kumulativno ispuniti? Od trenutka prvog izbora? (povezano je i sljedeće)"]
[399,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","4) Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti."]
[400,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","(2) Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu."]
[401,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[402,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika."]
[403,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji."]
[404,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, Stavak 1  (1) Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika.\nČlanak 4, Stavak 2 (2) Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu.\nČlanak 4, Stavak 4 (4) Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti."]
[405,"JURICA NOVAKOVIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Članak 4, stavak 1\ndodati: \" te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika.\"\nU postupku izbora u nastavna zvanja osim općih, horizontalnih i posebnih kriterija primjenjuju se i dodatni kriteriji.\n\nČlanak 4, stavak 2\n(2) Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti...\nTreba navesti da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.\n\n Članak 4, stavak 4\n...i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti.\nTreba navesti da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[406,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji."]
[407,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji.\nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[408,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Ukoliko se zadrži podjela kriterija na opće, horizontalne i posebne, kako je predloženo u točki 1. ovoga članka, smatram primjerenim da se u okviru horizontalnih uvjeta omogući fleksibilnost izbora, odnosno ispunjavanje 2 ili 3 od ponuđenih uvjeta, umjesto obveze ispunjavanja svih propisanih stavki. Takav pristup bi omogućio realniju i pravedniju evaluaciju kandidata, uzimajući u obzir raznolikost znanstveno-nastavnih profila i mogućnosti."]
[409,"IVAN SABOL","Kriteriji u postupku izbora na radno mjesto,\nČlanak 4.","Dokument \"Nacionalnih kriterija\" je iznimno heterogen i neujednačen. Izgleda kao nakupina individualnih tekstova koje je netko samo nabacao na hrpu bez da su dijelovi razmotreni i homogenizirani\n\nčlanak 4 bi trebao izlistati i barem okvirno definirati sve kriterije koji će se kasnije spominjati kroz dokument (Opći kriteriji, Horizontalni kriteriji, Dodatni kriteriji, Nacionalni kriteriji, Posebni kriteriji, Kvantitativni kriteriji, Kvalitativni kriteriji,\nKumulativni kriteriji, nastavni kriteriji, umjetnički kriteriji....)\n\npogotovo je nejasan stavak 4 jer su termini korišteni u njemu nekonzistentno primjenjivani (i/ili definirani)"]
[410,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Predlažemo brisanje obaveznog kriterija mentorstva ili komentorstva obranjenog doktorskog rada kao nužnog uvjeta za napredovanje. Naime, u praksi je ostvarivanje ovog kriterija otežano zbog kompleksnosti i dugotrajnosti doktorskih istraživanja – često je potreban višegodišnji vremenski period od imenovanja mentora do obrane doktorskog rada, što onemogućuje pravovremeno ispunjenje tog uvjeta u okviru pojedinih izbora, osobito kod kandidata koji tek počinju sudjelovati u mentorskom radu.\nPrijedlog brisanje Članka 6., Stavak 3, podstavak 3."]
[411,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Članak 6., Stavak 3.\nS obzirom na važnost nacionalnog znanstvenog financiranja u području biotehničkih znanosti, predlažemo dopunu kriterija koji se odnosi na članstvo u projektnim timovima. Uz članstvo u međunarodnim projektima, predlažemo uključiti i članstvo u projektima Hrvatske zaklade za znanost (HRZZ) te projektima financiranim putem poziva Hrvatske agencije za znanost i obrazovanje ili Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih (npr. HIT projekti). Smatramo da ovi projekti predstavljaju relevantan oblik znanstvenog angažmana i doprinosa razvoju znanstvene zajednice u Republici Hrvatskoj."]
[412,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Prijedlog za Članak 6., Stavak 2, podstavak 2. \n„- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, ili vođenje barem dva radna paketa unutar projekta koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i „"]
[413,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Predlaže se izmjena Članka 6., Stavak 3, podstavak 2 na način da se omogući vođenje radnih paketa unutar kompetititivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za zadovoljavanje traženog uvjeta vođenja projekta eventualno uz povećanje broja vođenih radnih paketa na dva. Također se predlaže izjednačenje vrijednosti projekata sa Člankom 6., Stavak 3, podstavak 2"]
[414,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Prijedlog za Članak 6., Stavak 2, podstavak 2. \n„- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, ili vođenje barem jednog radnog paketa unutar projekta koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i"]
[415,"FILIP DUJMIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Predlaže se uvođenje vođenja radnih paketa unutar kompetitivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za napredovanje opisanih Člankom 6., Stavak 2, podstavak 2"]
[416,"JOSIP BERDICA","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Vezano uz st. 6. - pokretanje izbora: molimo da se konačno razjasni da li se izbor na više radno mjesto pokreće odlukom fakultetskoga vijeća ili zahtjevom za pokretanje postupka izbora od strane samog kandidata!"]
[417,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Opći komentar: Smatramo da ograničenje prema kojem se izbor na više radno mjesto može pokrenuti isključivo po isteku roka prethodnog izbora predstavlja nepotrebnu prepreku razvoju znanstvene karijere, te je u suprotnosti s načelima prepoznavanja izvrsnosti i motiviranja znanstvenika.\nOvakvo ograničenje je demotivirajuće za znanstvenike koji ostvaruju iznimne rezultate, a onemogućuje i odgovaranje na strateške potrebe institucija koje žele napredovati temeljem kvalitete i zadržavati izvrsne kadrove. Uz to, ovakva formulacija stvara nepotrebne birokratske barijere u karijernom razvoju te je diskriminatorna u odnosu na kompetitivne međunarodne sustave, koji često omogućuju fleksibilnije i brže napredovanje temeljem postignuća.\nPredlažemo uvođenje mogućnosti prijevremenog izbora na više radno mjesto, temeljem jasno definiranih kriterija izvrsnosti (npr. kumulativno ispunjeni kvantitativni i kvalitativni znanstveni kriteriji za višu razinu zvanja od one za koju se pokreće izbor), kako bi se prepoznali i zadržali znanstvenici s iznimnim postignućima te osigurala konkurentnost hrvatskog znanstvenog sustava u međunarodnom kontekstu."]
[418,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Članak 5. se odnosi na izbor na VIŠE radno mjesto, nužno je u definiranju pojmova propisati kako su radna mjesta razina 2 – 4 i umjetničko-nastavna radna mjesta, odnosno u tekst članka 3. stavka 1. od alineje o. do r. ne definiraju kako se odnose i na umjetničko-nastavna radna mjesta, te je ovo potrebno dodati.  \n\n(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno."]
[419,"ANITA LAURI KORAJLIJA","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \nNeujednačenost kriterija za napredovanje znanstveno-nastavnog i znanstvenog osoblja\nPredloženi kriteriji za napredovanje u znanstvenim zvanjima jednako se primjenjuju na znanstvenike zaposlene u znanstvenim institutima i na znanstveno-nastavno osoblje na visokim učilištima. Međutim, ova uniformnost ne uzima u obzir značajne razlike u radnim obvezama i vremenskoj raspodjeli između ovih dviju skupina.\nPrema Kolektivnom ugovoru za znanost i visoko obrazovanje, znanstveno-nastavno osoblje ima normirano 45% radnog vremena za znanstveni rad, dok znanstvenici zaposleni u institutima imaju normirano 90% radnog vremena za znanstveni rad. \nOva razlika u dostupnom vremenu za znanstveni rad znači da znanstveno-nastavno osoblje ima znatno manje vremena za istraživačke aktivnosti, što može utjecati na njihovu sposobnost ispunjavanja istih kriterija za napredovanje kao i njihovi kolege u institutima. Stoga, primjena istih kriterija na obje skupine može dovesti do nejednakih uvjeta za napredovanje i potencijalno nepravednih evaluacija.\nPreporučujemo da se kriteriji za napredovanje prilagode specifičnostima radnih obveza i dostupnog vremena za znanstveni rad svake skupine, kako bi se osigurala pravednost i realističnost u evaluaciji znanstvenih postignuća."]
[420,"KSENIJA BAŽDARIĆ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Potrebno je objasniti opće uvjete"]
[421,"RENATO TOMAŠ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","navesti opće uvjete!"]
[422,"RENATO TOMAŠ","OPĆE ODREDBE,\nOpći kriteriji za izbor na radno mjesto","Mislim da bi trebalo ovdje u tekstu definirati koji su to opći uvjeti"]
[423,"FILIP DUJMIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","„U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.“"]
[424,"FILIP DUJMIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Iz napisanog nije jasna formulacija „od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“ ako je od prethodnog izbora onda nije kumulativno,  preformulirati članak , nije jasno što je onda od prethodnog izbora ili kumulativno i koji kriteriji , od zadnjeg izbora a koji kumulativno"]
[425,"IRENA VADJON","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","čl. 5 (5) i (6) potrebno je uskladiti se sa Zakonom te definirati trajno zvanje svakom najvišem nastavnom radnom mjestu"]
[426,"IVAN ZUPANC","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Primjedba na članak 5, stavak 4.\nOvaj članak nije u skladu s dosadašnjom dugogodišnjom praksom te ga je potrebno izmijeniti. Prema dosadašnjim pravilnicima uvjeti su se skupljali ili kumulativno (za sve vrijeme provedeno na znanstveno-nastavnom radnom mjestu) ili od prethodnog izbora."]
[427,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Čl. 5. st. 2.\nSmatramo da bi ovaj kriterij trebalo ekstenzivnije definirati budući da onemogućuje zapošljavanje hrvatske dijaspore i/ili stranih državljana.\n\nPrijedlog izmjene teksta u: „koji je upisan ili će biti upisan u Upisnik znanstvenika i umjetnika najviše do 30 dana od dana zapošljavanja na sveučilištu ili znanstvenom institutu.“"]
[428,"SVEUČILIŠTE VERN","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Predlaže se izmijeniti stavak 4. i dopuniti tako da glasi: \"(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, pristupnik mora kumulativno ispuniti kriterije za sva radna mjesta od najniže potrebne do razine radnog mjesta na koje se bira, pri čemu se najniža razina radnog mjesta određuje kao razina radnog mjesta viša od one na koje je prethodno biran, odnosno radno mjesto razine 1 ako prethodni izbor ne postoji.“"]
[429,"VALERIJA BARADA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: stavak (4) - nejasna formulacija, promisliti rečenicu."]
[430,"SVEUČILIŠTE VERN","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U stavku 3. izostalo je nastavno radno mjesto te se navedeno predlaže dodati."]
[431,"UNA MIKAC","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","pod (2) zamijeniti \"koji je upisan\" s \"koji je predao zahtjev za upis ili je upisan...\" - s obzirom na administrativne prepreke koje pristupnik ne može kontrolirati, ne bi trebalo uvjetovati napredovanjem time da je postupak završen (npr. trenutno zbog prijelaznog radoblja između zakona nekim pristupnicima nije omogućen upis)"]
[432,"ANDREJA GAJOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime MO Kemija i MO fizika i geofizika\nČlanak 5., stavak (5)\n   Mislimo da treba bolje definirati što znači istek roka od 5. godina za izbor u više zvanje ili reizbor. Uzima li se konkretan datum od prethodnog izbora ili godina? \n\nObrazloženje: Na MO kemija su imali nekoliko slučajeva gdje su se morali obraćati MZOM-u za pojašnjenje"]
[433,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime svih matičnih odbora za područje prirodnih znanosti:\n\nČlanak 5., stavak (4):\nNejasno je što znači \"U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\" te je nužno razjasniti ovaj stavak."]
[434,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","\"koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\" - iako je, čini se, nedostatak definicije kumulativnoga manjkavost cijeloga teksta, u ovoj rečenicu se još i kosi s \"od prethodnog izbora\""]
[435,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Stavak (4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\n• Formulacija “od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno” je nejasna. Potrebno je jasno navesti koje sve vrste uvjeta uključuje odredba o kumulativnosti (samo horizontalne ili i posebne uvjete, budući da se kod posebnih uvjeta kasnije, čl. 7, ne navodi odredba o kumulativnosti, dok se kod horizontalnih to čini); nastavno na to, zbunjujuće je što se kumulativnost mjestimično odnosi na period od prethodnoga izbora (npr. čl. 5), a mjestimično na neodređen period (npr. Tablica 15)"]
[436,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","stavak 1.                                                                                                                                                                                Potrebno je jasno naglasiti da za svaki izbor vrijede završeni i projekti u trajanju.\nNaime, prema napisanom (''...koji je bio član...''), ovaj uvjet se može zadovoljiti tek kad je projekt završen.\nPrema čl. 98, st. 1. Prijelaznih i završnih odredaba u članku 98, st. 1, ovi Kriteriji će se primjenjivati za sve pristupnike nakon 36 mjeseci.\nOsobama kojima slijedi procedura izbora na radno mjesto neposredno nakon 36 mjeseci od stupanja na snagu ovih Kriterija neće imati prilike zadovoljiti neke od navedenih oblika projekata jer mnogi od njih traju 4 ili 5 godina. To bi značilo da bi pristupnici morali u idućem razdoblju odabirati sudjelovanje samo u ''kraćim'' projektima, kako bi projekt bio dovršen do izbora pristupnika. No to onda stavlja u nejednaku poziciju pristupnike jer nemaju svi pristupnici mogućnosti birati sudjelovanje u ''kraćim'' projektima.\nTakođer, stavak je u razmimoilaženju s alinejom 1 stavaka 2. i 3. gdje se ne navodi potreba da je pristupnik bio član projekta, već se ovdje navodi ''članstvo''.\nPrijedlog\nRedefinirati prijelazne i završne odredbe dokumenta na način da se za sve pristupnike ne primjenjuju novi Nacionalni kriteriji nakon 36 mjeseci, već da svaki pristupnik za idući izbor, neovisno o proteklom vremenu od stupanja na snagu novih Nacionalnih kriterija, može birati primjenu kriterija iz Priloga 1 Nacionalnih kriterija ili novih Nacionalnih kriterija.                             stavak 3.                                                                                                                                                                                                  Za razliku od st. 1 ovog članka (''...koji je bio član...''), ovdje nije precizirano trajanje članstva. Mora li projekt biti završen da bi uvjet bio ispunjen ili ne? Ako da, onda vrijedi ista opaska kao i za prethodni st. 1 članka o konačnoj primjeni Kriterija i trajanju projekata.\nPrijedlog \nBolje definirati/uskladiti stavak 1 i stavak 3, te pritom uzeti u obzir da se za sve pristupnike ne primjenjuju novi Nacionalni kriteriji nakon 36 mjeseci, već da svaki pristupnik za idući izbor, neovisno o proteklom vremenu od stupanja na snagu novih Nacionalnih kriterija, može birati primjenu kriterija iz Priloga 1 Nacionalnih kriterija ili novih Nacionalnih kriterija, u okviru redefinicije prijelaznih i završnih odredbi.\n\nstavak 5.\nZašto? Za vrednovanje znanstvenih radova relevantna je njihova citiranost u bazama Scopus, WoS i sl. Stoga nije jasno koja je svrha propisivanja kao kriterija za izbor na više radno mjesto obveze unošenja publikacija u proizvoljnu domaću bazu podataka (dapače, bazu u koju sâmi autori unose materijal, te je time podložna ne samo slučajnim pogreškama, već i namjernim manipulacijama). \n\nTablica 1.\n1. Zašto nije definiran minimalni broj citata za radno mjesto razine 2?"]
[437,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak (4) treba jasnije definirati. Nije jasno kako se kriteriji koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mogu ispuniti kumulativno."]
[438,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 4.\nKOMENTAR: Navedena odredba je kontradiktorna. Obveza ispunjavanja kriterija od prethodnog izbora isključuje mogućnost kumulativnog ispunjavanja kriterija."]
[439,"DANIJEL NESTIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 2. nužan uvjet je upis u Upisnik znanstvenika i umjetnika. Ovo vjerojatno predstavlja problem ako se na natječaj na slobodna radna mjesta žele javiti strani državljani, odnosno državljani EU koji bi morali imati priliku pod ravnopravnim uvjetima sudjelovati u javnim natječajima. Prijedlog: otkloniti ovaj uvjet kod izbora na slobodna radna mjesto slično kao kod CRORIS profila (čl.6, st.5.)"]
[440,"DANIJEL NESTIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 2. nužan uvjet je upis u Upisnik znanstvenika i umjetnika. Ovo vjerojatno predstavlja problem ako se na natječaj na slobodna radna mjesta žele javiti strani državljani, odnosno državljani EU koji bi morali imati priliku pod ravnopravnim uvjetima sudjelovati u javnim natječajima. Prijedlog: otkloniti ovaj uvjet kod izbora na slobodna radna mjesto slično kao kod CRORIS profila (čl.6, st.5.)"]
[441,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 4.\n\nNije jasna formulacija da je pristupnik kriterije obvezan ispuniti od prethodnog izbora i kumulativno. Treba naglasiti da kod izbora na slobodno radno mjesto prisutnik treba ispuniti sve uvjete za izbor na niža radna mjesta i radno mjesto na koje se bira kumulativno. Također, potrebno je dodati i radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika."]
[442,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 3.\n\nJavni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto."]
[443,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Konstrukcija teksta u stavku 4. članka 5. nije jasna; naime tekst:\n\"(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\"\nnije decidirano iznio radi li se o vremenskom kumulativu ili kumulativu uvjeta.\nUjedno, treba pri regulaciji pitanja \"kumulative\" ispunjavanja uvjeta uzeti u obzir i članak 43. stavak 4. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[444,"GORAN VLAŠIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nPotrebno je za istu razinu radnog mjesta imati iste uvjete. Ovim stavkom se osobe koje napreduju stavljaju u neravnopravan položaj u odnosu na osobe koje se javljaju na slobodno radno mjesto razine 2,3,4. Također, omogućavanjem \"preskakanja\" u procesu napredovanja temeljem minimalnih (koji su propisani pravilnikom) otvara se prostor mogućim dvojbenim \"napredovanjima preko reda\" na institucijama. Stoga, predlaže se izjednačiti kriterije za napredovanje i za izbor na slobodno radno mjesto jer u konačnici pretpostavljaju isti koeficijent (COP) i ista prava. Postavljanjem različitih uvjeta za ista prava krši se načelo ravnopravnosti."]
[445,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5.\n\nStavak 3\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nNa slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem.\nKOMENTAR: Javni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.\n\nStavak 4\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nU postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno.\n\nKOMENTAR: Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. Potrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[446,"DARIO NIKIĆ-ČAKAR","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","SVEUČILIŠTE U ZAGREBU \nFAKULTET POLITIČKIH ZNANOSTI\n\nFAKULTETSKO VIJEĆE \n\nKomentar na prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija \n\n\nFakultet političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu nakon rasprave na 3. izvanrednoj sjednici Fakultetskog vijeća održanoj 12. lipnja 2025. godine daje komentare na prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija koji su stavljeni u javno savjetovanje. Fakultet političkih znanosti podržava Zaključak o prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija usvojen na 1. izvanrednoj sjednici Senata Sveučilišta u Zagrebu 10. lipnja 2025. godine te dodatno ističe sljedeće argumente:\n\n1. Shvaćanje znanosti i umjetnosti kao poziva koji obilježava višedesetljetnu radnu karijeru zaposlenika u visokoobrazovnim, znanstvenim i umjetničkim institucijama te ih obvezuje na kvalitetan rad i davanje visokovrijednih rezultata povezani su s pravnom sigurnošću i predvidljivošću rada i izbora u zvanja. Smatramo da prijedlog Nacionalnih kriterija to dovodi u pitanje, a posebno ističemo dva aspekta koja su problematična:\na) Dijelovi prijedloga Nacionalnih kriterija nerazumljivi su i nejasni. Svakom pristupniku i akterima uključenima u procese zapošljavanja, izbora i reizbora u zvanja te zainteresiranoj javnosti trebaju biti jasne sve odredbe relevantnih pravila i ne smiju postojati dijelovi koji su podložni različitim tumačenjima. Niz rečenica ili dijelova rečenica u ovom dokumentu semantički su problematični, čime se narušava načelo pravne sigurnosti i predvidljivosti.\nb) Ovaj dokument sadrži isti način bodovanja znanstvenih radova kao i trenutno važeći Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (NN, 28/17., 72/19., 21/21. i 111/22.). Odredbe oba dokumenta ne omogućavaju pristupniku da jasno kontrolira sve aspekte svoga znanstvenog rada i publiciranja njegovih rezultata. Po njima, neizvjesno je koliko će bodova pristupnik dobiti za svoj rad u trenutku njegove predaje u recenzentski postupak jer broj bodova ovisi o drugim akterima i okolnostima na koje pristupnik nema utjecaj. To su godišnje promjene rangiranja časopisa u kvartile koje se odnose na prethodnu godinu, a koje se određuju prema citiranosti časopisa neovisno o kvaliteti pristupnikovog rada. Pristupnik zbog toga ne može biti odgovoran za konačan broj bodova svojih objavljenih radova niti ih može planirati i predvidjeti.\n2. U okolnostima u kojima djeluju znanstvene i visokoobrazovne institucije u Hrvatskoj, pojedini kriteriji izbora u zvanje vrlo su teško ostvarivi, naročito za najviša zvanja. Slično kao i kod bodovanja znanstvenih radova, ostvarivanje nekih od horizontalnih kriterija nabrojanih u čl. 6. i 7. ovisi o drugim akterima i okolnostima na koje pristupnik često nema utjecaj. To se posebice tiče vođenja kompetitivnih projekata i mentoriranja doktoranada. Problematično je i smanjenje broja kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa u odnosu na postojeću Odluku o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (NN, 122/17.), odnosno „uvjeta Rektorskog zbora“. Rad u visokoobrazovnim i znanstvenim institucijama individualan je te bi zbog toga pristupnicima trebalo biti ponuđeno više kriterija nastavnog, znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa od postojećeg prijedloga kako bi neke od njih ostvarili tijekom svoje radne karijere i time ispunili uvjete za izbor u zvanje.\n3. Nastava je u prijedlogu Nacionalnih kriterija podcijenjena, kao uostalom i u postojećem pravnom okviru kojim su regulirani uvjeti za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta. Sveučilišta su znanstvene i visokoobrazovne institucije u kojima je propisano radno opterećenje u znanosti i nastavi za znanstveno-nastavna radna mjesta u jednakom omjeru. S vrednovanjem održavanja nastave i kontrolom kvalitete njezina izvođenja na ovakve načine kakvi su propisani u ovom prijedlogu nastavni segment trpi, a samim time su oštećeni i studenti. Takvi propisi demotiviraju nastavnike da unaprjeđuju kvalitetu svojih predavanja i drugih oblika izvođenja nastave jer se ponajprije moraju usredotočiti na ispunjavanje znanstvenih kriterija izbora u zvanje, a znatno manje na nastavne kriterije.\n4. Radni vijek u sustavu znanosti i visokog obrazovanja obično traje više desetljeća i pretpostavlja izgradnju i kumuliranje znanja i vještina. Fakultet političkih znanosti u Zagrebu upozorava na često mijenjanje pravila izbora i reizbora u zvanje, ponajprije Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja koji je donesen 2017. godine, a zatim je tri puta mijenjan, Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja koja je donesena 2017. godine, a mijenjana 2021. godine, te Odluke o minimalnim uvjetima radnih obveza za reizbor na znanstvena, znanstveno nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta te o obliku izvješća stručnog povjerenstva o radu zaposlenika u postupku reizbora koja je donesena 2021. godine, a mijenjana 2022. godine. Takva učestalost promjena otežava rad zaposlenika u znanosti i visokom obrazovanju koji je već zahtjevan i ponekad ih prisiljava na kompromisne odluke koje su usmjerene na zadovoljenje novih uvjeta, a na štetu kvalitete znanstvenog i nastavnog rada. Ovaj prijedlog Nacionalnih kriterija dodatan je prilog takvoj praksi zbog čega zahtijevamo da ne bude usvojen te da se izradi prijedlog novog dokument koji će uvažiti stvarne doprinose zaposlenika u sustavu visokog obrazovanja i znanosti. Sva pravila o znanstvenom i visokoobrazovnom sustavu trebaju biti usmjerena prema razvoju znanosti i visokog obrazovanja u Hrvatskoj, a ne njihovom sputavanju."]
[447,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5, Stavak 3\nNa slobodno znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA:\nNa slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \nKOMENTAR:\nJavni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.\n\nČlanak 5, Stavak 4 \nU postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nU postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno.\n\nKOMENTAR:\nOvdje se radi o nelogičnosti jer ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. \nPotrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[448,"ENES KULENOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Enes Kulenović, redoviti profesor, Fakultet političkih znanosti, Sveučilište u Zagrebu\n1. U čl. 5 (4) stoji “U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno”.\nKOMENTAR: Ovaj članak je nejasan s obzirom da ispunjenje uvjeta može biti kumulativno (kroz cjelokupnu karijeru) ili od zadnjeg izbora (u zadnjih 5 godina), ali ne oboje. Stoga, formulacija “od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno” nema smisla."]
[449,"PAŠKO BILIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nČl. 5. \nMeđu općim kriterijima su definirani kao kriteriji proceduralni aspekti provedbe postupka izbora/reizbora (st. 3., 5. i 6.). Predlažemo da se izdvoje kao poseban članak u kojem će biti definiran Postupak provedbe izbora/reizbora za radno mjesto. \n\nČl. 5. st. 4. \nKao opći kriterij se navodi kumulativna obveza ispunjavanja kriterija na slobodna radna mjesta razine 2, 3 i 4, ali nije jasno da se to odnosi na Horizontalne kriterije te predlažemo da se taj stavak prebaci kao st. 1. čl. 6. Ako se kumulativnost odnosi i na Posebne kriterije, navesti također u članku 7. kao st. 1. ili u tom slučaju zadržati taj stavak kao stavak čl. 5. ali dodati da se odnosi na horizontalne i posebne kriterije."]
[450,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Čl. 5., st. 4. - jezično nedosljedno: kumulativno vs. od posljednjeg izbora; također potrebno je nadodati radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika"]
[451,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(3) Na slobodno znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \n\nPredlažemo dodati umjetničko-nastavno radno mjesto te umjetnik"]
[452,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(3) Na slobodno znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem\n\nPrijedlog izmjene: \n\n(3) Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \n\n(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\n\nPrijedlog izmjene:\n\n(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno."]
[453,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(6) Izbor na više radno mjesto pokreće se odlukom senata, fakultetskog ili akademijskog vijeća odnosno znanstvenog vijeća po isteku roka na koji je nastavnik odnosno znanstvenik izabran odnosno reizabran. \nOvdje treba propisati i nastupno predavanje kao opći kriterij za zapošljavanje na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta. Kriterij je propisan tek u čl. 90. st. 1. pa iz toga može proizaći da nije opći kriterij. Navodi se kao uvjet samo za neka radna mjesta, ali ne za sva.\n(Čl. 90. st. 1.: “(1) Pristupnik koji se prvi put izabire na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i nastavno radno mjesto uz kriterije propisane ovim Nacionalnim kriterijima, mora imati pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima od strane povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta.” – trebalo bi prebaciti ovdje.)"]
[454,"JOSIP LÖRINCZ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Predlaže se dopuna članka 5. stavak (6) u smislu da se izbor na više radno mjesto može napraviti i prije isteka 5 godina uz zadovoljavanje dvostrukih kriterija za napredovanje na više radno mjesto. Predlaže se dopuna članka 3. stavak (6) na način da glasi: \n\"(6) Izbor na više radno mjesto pokreće se odlukom senata, fakultetskog ili akademijskog vijeća odnosno znanstvenog vijeća po isteku roka na koji je nastavnik odnosno znanstvenik izabran odnosno reizabran. Iznimno, postupak izbora na više radno mjesto može se pokrenuti protekom perioda od tri (3) godina od posljednjeg izbora odnosno reizbora uz zadovoljenje dvostrukih Nacionalnih, sveučilišnih i umjetničkih kriterija,  a treba biti okončan najkasnije u roku od šest mjeseci od dana pokretanja postupka. \"\nObrazloženje: Od utemeljenja Republike Hrvatske, u svim Zakonima o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti izuzev posljednjeg Zakona, postojala je mogućnost prijevremenog napredovanja na više radno mjesto nakon 3 godine od prethodnog izbora, uz uvjet zadovoljavanja strožih kriterija propisanih za napredovanje. Stoga se predlaže da se u Nacionalne i sveučilišne kriterije vrati mogućnost prijevremenog napredovanja za izvrsne kandidate koji imaju nadprosječne rezultate svog rada, čime bi se ujedno potakla akademska izvrsnost.\n \nProf. dr. sc. Josip Lorincz\nFakultet elektrotehnike, strojarstva\ni brodogradnje (FESB)\nSveučilište u Splitu\nR. Boškovića 32\n21000 Split\nHrvatska"]
[455,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. se odnosi na izbor na VIŠE radno mjesto, nužno je u definiranju pojmova propisati kako su radna mjesta razina 2 – 4 i umjetničko-nastavna radna mjesta, odnosno u tekst članka 3. stavka 1. od alineje o. do r. ne definiraju kako se odnose i na umjetničko-nastavna radna mjesta, te je ovo potrebno dodati.\n\n(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno."]
[456,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(3) Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. (dodati \"i nastavno radno mjesto\"\n(4) Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora.\nPotrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[457,"MARKO PAVIČIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.5.st.6. - „Izbor na više radno mjesto pokreće se odlukom senata, fakultetskog ili akademijskog vijeća odnosno znanstvenog vijeća po isteku roka na koji je nastavnik odnosno znanstvenik izabran odnosno reizabran prije isteka roka na koji je izabran odnosno reizabran.“\nVrlo je neodređana sintagma \"po isteku roka\". Predlagatelj mora biti precizniji, jer \"istek roka\" može značiti jedan dan, više mjeseci i dr. Najjednostavnije bi bilo da predlagatelj navede koliko bi najmanje trebao iznositi rok, po isteku kojeg se nastavnik odnosno znanstvenik trebao izabrati odnosno reizabrati. Postojeća formulacija omogućava različito postupanje. Odredbu je potrebno izmijeniti i rok preciznije formulirati; ovako je nejasno koji je rok za pokretanje izbora."]
[458,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Stavak (4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno. \n• Formulacija “od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno” je nejasna. Potrebno je jasno navesti koje sve vrste uvjeta uključuje odredba o kumulativnosti (samo horizontalne ili i posebne uvjete, budući da se kod posebnih uvjeta kasnije, čl. 7, ne navodi odredba o kumulativnosti, dok se kod horizontalnih to čini); nastavno na to, zbunjujuće je što se kumulativnost mjestimično odnosi na period od prethodnoga izbora (npr. čl. 5), a mjestimično na neodređen period (npr. Tablica 15)"]
[459,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \nJavni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.\n(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno. Uočena je jezična i sadržajna nedosljednost u stavku 4. članka 5. Izrazi \"od prethodnog izbora\" i \"kumulativno\" međusobno su proturječni te stvaraju nejasnoću u pogledu primjene kriterija. Potrebno je jasno definirati primjenjuju li se kriteriji isključivo u odnosu na posljednji izbor ili se promatraju kumulativno, jer oba pristupa istovremeno nisu moguća. Također, potrebno je dopuniti tekst navođenjem zvanja višeg predavača i predavača savjetnika, uz istodobno brisanje izraza \"od prethodnog izbora\" radi dosljednosti i jasnoće.\nPotrebno je navesti da je sukladno Zakonu čl. 43. st. 1. nastavnik, odnosno znanstvenik... obvezan podnijeti zahtjev za izbor na više radno mjesto, te specificirati u kojem roku?"]
[460,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Predložena izmjena:\nČl. 5. st. (4)  izbaciti.\nObrazloženje:\nU čl. 5. st. (4) nejasno je značenje izraza „mora ispuniti kumulativno“. Ako se čita s čl. 31. st. 4, ispada da se prethodno vrednovanje preuzima. Problem je u tome što to nije u skladu s drugim odredbama. Usp. tablicu 17 (čl. 31. st. 1). Za radna mjesta razina 2, 3 i 4 potrebna je 1 nova knjiga. Npr. za razinu 2. je potrebna 1(1) knjiga. To onda znači da ako je pristupnik prethodno objavio knjigu i ako je knjiga bodovana, ona se ne računa, iako pristupnik ima ispunjen uvjet, naime objavljenu jednu knjigu. Mora napisati još jednu.  Ili usp. radno mjesto razine 3. Treba imati 2(1) knjigu. To znači da, bez obzira koliko je dosad knjiga objavio, mora  (u 36 mjeseci?) napisati još jednu."]
[461,"ESTER VIDOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Katedre za humanističke znanosti i umjetnička područja Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci:\nJe li pristupnik obavezan ispuniti kriterije od prethodnog izbora ili kumulativno? (4) Iz teksta nije razvidno."]
[462,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","- (st. 4) „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. Predlaže se promjena teksta u „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti kumulativno.“ Smatramo kako je trenutna formulacija nejasna i kako se može različito tumačiti, to se odnosi na zadnji dio kriterija „od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. S obzirom da je ovdje riječ o jednom od horizontalnih kriterija koje je nužno kumulativno ispuniti, naš prijedlog je da stoji samo kumulativno ispunjavanje kriterija, odnosno potrebno je jasno definirati kada se kriterij vrednuje kumulativno, a kada od prethodnog izbora."]
[463,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","- (st. 4) „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. Predlaže se promjena teksta u „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti kumulativno.“ Smatramo kako je trenutna formulacija nejasna i kako se može različito tumačiti, to se odnosi na zadnji dio kriterija „od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. S obzirom da je ovdje riječ o jednom od horizontalnih kriterija koje je nužno kumulativno ispuniti, naš prijedlog je da stoji samo kumulativno ispunjavanje kriterija, odnosno potrebno je jasno definirati kada se kriterij vrednuje kumulativno, a kada od prethodnog izbora."]
[464,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Katedre za tehničke strane jezike Fakluteta strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu\nSt. 3. - Javni natječari provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto. Treba dodati 'i nastavno radno mjesto'"]
[465,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(4) Jezična nedosljednost koju je potrebno ispraviti i precizirati jer ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. Također, potrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[466,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. stavak 4.\nPretpostavljamo da je namjera predlagatelja reći da pristupnik koji odjednom „prelazi“ preko više od jedne razine mora prilikom izbora (na slobodno radno mjesto) ostvariti zbroj svih uvjeta kao da se birao razinu po razinu. To treba izreći na precizniji način jer trenutna formulacija ovoga stavka nije dovoljno jasna."]
[467,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","St. 4.:\nBudući da su u čl. 3. točkama o., p., q. i r. radna mjesta razine 2, 3 i 4. definirana kao znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta, ovaj se stavak ne odnosi na umjetničko-nastavna radna mjesta pa dokument ne propisuje postupak u takvim slučajevima.\nOvaj članak se odnosi na izbor na VIŠE radno mjesto, nužno je u definiranju pojmova propisati kako su radna mjesta razina 2 – 4 i umjetničko-nastavna radna mjesta.\n\nSt. 6.:\nOvdje treba propisati i nastupno predavanje kao opći kriterij za zapošljavanje na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta. Kriterij je propisan tek u čl. 90. st. 1. pa iz toga može proizaći da nije opći kriterij. Navodi se kao uvjet samo za neka radna mjesta, ali ne za sva.\n(Čl. 90. st. 1.: “(1) Pristupnik koji se prvi put izabire na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i nastavno radno mjesto uz kriterije propisane ovim Nacionalnim kriterijima, mora imati pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima od strane povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta.” – trebalo bi prebaciti ovdje.)"]
[468,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","u st. 3. treba uključiti i umjetničko-nastavna radna mjesta:\n(3) Na slobodno znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i znanstveno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem."]
[469,"JOZO ANTOLOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nDa se proširi definicija \"čelna dužnost\" kako se navodi u članku 5. stavak 1. točka 1, a povezano je s člankom 7. stavak 3. (kriterij institucijskog doprinosa), na način da se u definiciju \"čelna dužnost\" stavi i pomoćnik rektora (jednako kao što je stavljena i pomoćnik ravnatelja znanstvenog instituta) te pročelnik i zamjenik pročelnika Sveučilišnog odjela."]
[470,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","S obzirom da je riječ o kumulativnom kriteriju, izričaj je nespretan (spominje se prethodni izbor).\nPredlaže se jasnija i jednoznačnije formulacija koja bi bila u manjoj mjeri podložna pogrešnim tumačenjima i interpretacijama koje zakonodavac nije podrazumijevao."]
[471,"IVANA HARTMANN TOLIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U članku 5. stavak 1. \nPotrebno je jasnije naznačiti da se pod odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom području i polju podrazumijeva i mogućnost zapošljavanja pristupnika koji imaju odgovarajući stupanj u srodnom znanstvenom području i polju, u skladu s praksom u pojedinim znanstvenim granama i interdisciplinarnim područjima. Time se omogućuje fleksibilnija i suvremenija interpretacija kompetencija pristupnika."]
[472,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 5. stavku 4. predviđena je sljedeća odredba: U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno.\nPredlaže se detaljnije razraditi predmetnu odredbu jer je nejasno formulirana.\n\nNadalje, osobe na znanstveno-nastavnim i umjetničko-nastavnim radnim mjestima koje imaju još uvijek važeći izbor (nije proteklo 5 godina), a kojima nastupi prekid radnog odnosa (bez njihove krivnje) - primjerice odlaskom u mirovinu, imaju nepotrebni problem reguliranja svojeg statusa ako u interesu visokog učilišta nastavljaju raditi kao vanjski suradnik u nastavi. Naime, bez ikakve opravdane potrebe treba pokrenuti postupak izbora u naslovnog nastavnika, koje će na kraju procedure biti ekvivalentno onom kojeg je osoba već imala u trenutku prestanka radnog odnosa. Odnosno, ako osoba ide u mirovinu 30. rujna, a postupak se može pokrenuti najranije 1. listopada i traje par mjeseci, a u međuvremenu osoba ne može biti nositelj kolegija jer nema izbor na radno mjesto.\nPrijedlog:\nPo analogiji članka 2. stavka 8. Nacionalnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto na veleučilištu („Narodne novine“ broj 36/23), također donesenih temeljem Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti („Narodne novine“ 119/22) predlažemo da se u članku 5. doda novi stavak 7. koji glasi:\n„(7) Osobe izabrane na znanstveno-nastavno odnosno umjetničko-nastavno radno mjesto koje za vrijeme trajanja izbora prestanu raditi na tom radnom mjestu ostaju naslovni nastavnici do trenutka isteka roka propisanog odlukom o izboru na znanstveno-nastavno  odnosno umjetničko-nastavno radno mjesto.“."]
[473,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Sveučilišta u Zadru: \nSt. 4 U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno. \nNe može biti istodobno propisano „od prethodnog izbora“ i „kumulativno“. To bi trebalo drugačije formulirati da tumačenje bude nedvojbeno."]
[474,"ANTONIJA PRIMORAC","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Ispraviti Čl. 5. (4) budući da je formulacija nezgrapna – umjesto ‘od prethodnog izbora’ staviti ‘nižih razina’.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci\nProf. dr. sc. Antonija Primorac, pročelnica"]
[475,"BOŽIDAR ŠANTEK","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Matični odbro za biotehničke znanosti predlaže promjenu stavka 1 da glasi:\n(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka."]
[476,"DARKO BOŠNJAK","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta predlažemo da se u članku 5., stavku 3., iza prve rečenice doda nova rečenica koja bi glasila:\n„U znanstvenom području Biomedicina i zdravstvo, natječaji za znanstveno-nastavna radna mjesta raspisuju se do razine znanstvene grane, a izbori kandidata provode se isključivo unutar odgovarajuće grane.“\nObrazloženje:\nU znanstvenom području Biomedicina i zdravstvo, pojedine znanstvene grane unutar istog polja sadržajno su i metodološki toliko različite da se ne mogu međusobno zamjenjivati. Nastavni sadržaji, istraživačke metode i stručna znanja snažno su vezani uz svaku pojedinu granu, zbog čega je nužno da se natječaji za znanstveno-nastavna radna mjesta raspisuju do razine znanstvene grane, a izbor kandidata provodi isključivo unutar odgovarajuće grane.\nOva potreba osobito je izražena u polju kliničke medicinske znanosti, u kojem svaka grana (npr. interna medicina, kirurgija, pedijatrija, neurologija, ginekologija i opstetricija, psihijatrija, anesteziologija i dr.) odgovara određenoj specijalnosti, odnosno subspecijalnosti u zdravstvu. Izvođenje kliničke nastave u tim područjima neraskidivo je povezano s izravnim radom s pacijentima, kliničkim vježbama, dijagnostičkim i terapijskim postupcima.\nZbog toga kliničku nastavu mogu stručno, zakonito i odgovorno izvoditi isključivo doktori medicine koji posjeduju završenu specijalizaciju ili subspecijalizaciju iz odgovarajuće grane, uz važeću stručnu licencu i relevantno nastavno i znanstveno iskustvo. Izbor kandidata iz druge grane – čak i unutar istog znanstvenog polja – predstavlja ozbiljan rizik za kvalitetu nastave i sigurnost pacijenata te je u suprotnosti s medicinskom strukom i praksom.\nTakvo normiranje ujedno je usklađeno s europskom praksom, gdje su natječaji za nastavna mjesta u biomedicini jasno vezani uz specifične grane ili specijalizacije (npr. settori scientifico-disciplinari u Italiji, strukturno određeni oglasni profili u Njemačkoj i Austriji).\nPrimjedba: U članku 5. nedostaje uvjet o minimalnom stručnom iskustvu.\nPrijedlog dopune:\nU članku 5. predlažemo dodati novi stavak 7. koji bi glasio:\n„(7) Za izbor na znanstveno-nastavno i nastavno radno mjesto razine 1, pristupnik mora imati najmanje tri godine dokumentiranog radnog iskustva u struci, a za struke sa specijalizacijom položen specijalistički ispit te pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje prema članku 90. ovih Nacionalnih kriterija.“\nObrazloženje:\nOvaj uvjet uvodi minimalne standarde pedagoške kompetencije i stručnog iskustva. Prema austrijskom Hochschulgesetzu i talijanskim propisima (MIUR normativa) traži se minimalno iskustvo u poučavanju ili praksi kao preduvjet za izbor. Time se osigurava razina nastavne spremnosti kandidata za ulaz u sustav visokog obrazovanja."]
[477,"MAGDA SINDIČIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Definirano je da se postupak reizbora na radno mjesto pokreće  protekom pet godina od posljednjeg izbora (točka 5.), no nije definirano kada se pokreće postupak izbora u više zvanje. Postupak izbora u više zvanje traje nekoliko mjeseci, stoga novi izbor treba pokrenuti protekom maksimalno 4.5 godina od prethodnog kako bi istekom 5. godina bio završen postupak.\nTakođer, neophodno je predvidjeti mogućnost izbora u više zvanje u razdoblju kraćem od 5 godina (i propisati jasne kriterije), kako bi se potaknula i nagradila izvrsnost. Osobito mlađih ljudi, koje je ionako teško privući i zadržati u sustav znanosti s obzirom na loše uvjete rada i plaću daleko ispod onih na tržištu rada (osobito za STEM struke)."]
[478,"JADRANKA ŠEPIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (4): \n\nPojasniti značenje stavka. “Od prethodnog izbora” i “kumulativno” su u kontradikciji."]
[479,"JADRANKA ŠEPIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (1): \n\nJasno i nepodložno različitim tumačenjima napisati što znači “odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju”. Po tumačenju MZOM-a od 27. veljače 2024., “...misli se na bilo koje znanstveno odnosno umjetničko područje i polje, a ne na odgovarajuće ili isto znanstveno odnosno umjetničko područje i polje”."]
[480,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(4) Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora.\nPotrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[481,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno."]
[482,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \nSmatramo da ograničenje prema kojem se izbor na više radno mjesto može pokrenuti isključivo po isteku roka prethodnog izbora predstavlja nepotrebnu prepreku razvoju znanstvene karijere, te je u suprotnosti s načelima prepoznavanja izvrsnosti i motiviranja znanstvenika.\nOvakvo ograničenje je demotivirajuće za znanstvenike koji ostvaruju iznimne rezultate, a onemogućuje i odgovaranje na strateške potrebe institucija koje žele napredovati temeljem kvalitete i zadržavati izvrsne kadrove. Uz to, ovakva formulacija stvara nepotrebne birokratske barijere u karijernom razvoju te je diskriminatorna u odnosu na kompetitivne međunarodne sustave, koji često omogućuju fleksibilnije i brže napredovanje temeljem postignuća.\nPredlažemo uvođenje mogućnosti prijevremenog izbora na više radno mjesto, temeljem jasno definiranih kriterija izvrsnosti (npr. kumulativno ispunjeni kvantitativni i kvalitativni znanstveni kriteriji za višu razinu zvanja od one za koju se pokreće izbor), kako bi se prepoznali i zadržali znanstvenici s iznimnim postignućima te osigurala konkurentnost hrvatskog znanstvenog sustava u međunarodnom kontekstu."]
[483,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5, Stavak 3: Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. (Javni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.)\nČlanak 5, Stavak 4: U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno. (Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. Potrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora.)"]
[484,"ANTE BLAĆE","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Pod člankom 5. st(4):\n\nNe može biti istodobno propisano „od prethodnog izbora“ i „kumulativno“. Ispraviti da tumačenje bude nedvojbeno."]
[485,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","• Članak 5, stavak (4): „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. Nejasno je na koji se rok odnosi i na koji način."]
[486,"DINKA ČORKALO BIRUŠKI","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","U članku 5 (1) treba pojasniti što je „odgovarajući stupanj obrazovanja“. Odnosi li se to na stupanj doktora znanosti ili se „odgovarajući stupanj obrazovanja“ promatra već na razini diplome. To je relevantno pitanje kad se stručnjaci s diplomom u području, ali doktoratom u polju žele izabrati u polje. Na primjer,  može li tko s diplomom edukacijskog rehabilitatora ili pravnika biti biran u znanstveno-nastavno zvanje i na radno mjesto u polju psihologije, ako ima doktorat iz psihologije. To se pitanje otvorilo pri izborima budući da postoje doktorski studiji koji dopuštaju upis i kandidatima koji nisu diplomirali u polju dr. studija. Pitanje izbora u znanstveno-nastavna zvanja je posebno relevantno za tzv. licencirane profesije, dakle, može li nastavnik na sveučilišnoj razini biti osoba koja jest doktorirala psihologiju, ali po temeljnoj struci nije psiholog. Dakle, bilo bi dobro jasno odrediti što je to „odgovarajući stupanj obrazovanja“ kod izbora u zvanja kako ne bi postojale nedoumice."]
[487,"SILVANA DUNAT","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","jezična nedosljednost: vrednuju ili se samo kriteriji od izbora ili ikumulativno?"]
[488,"SILVANA DUNAT","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. (3) I ovdje je iz formulacije iznačeno umjetničko područje/radno mjesto"]
[489,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno."]
[490,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(4) Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. \nPotrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[491,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(3) Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem."]
[492,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Javni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto."]
[493,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5 (3) Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \nČlanak 5 (4) U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno."]
[494,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","stavak 3 Javni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.\nstavak 4 Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. \nPotrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[495,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5, stavak 3\nNa slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu...\nUključiti i nastavno radno mjesto.\n\nČlanak 5, stavak 4\nU postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno.\nKumulativno, a ne od posljednjeg izbora. Potrebno je dodati i zvanja višeg predavača i predavača savjetnika."]
[496,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora. Potrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[497,"MARIO BOGDANOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto\nČlanak 5, Stavak (6) sugeriram nadopuniti da glasi:\n(6) „Izbor na više radno mjesto pokreće se odlukom senata, fakultetskog ili akademijskog vijeća odnosno znanstvenog vijeća po isteku roka na koji je nastavnik odnosno znanstvenik izabran ili raspisivanjem javnog natječaja na slobodno više znanstveno, nastavno te znanstveno-nastavno radno mjesto.“\nU istom članku 5. sugeriram dodati stavak (7) sa sljedećim sadržajem:\n(7) Kod izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto razine 2 i razine 3 s nastavnog radnog mjesta razine 1 (profesor stručnog studija) i razine 2 (profesor stručnog studija) primjenjuju se sljedeće formule:\na) Radno mjesto profesora stručnog studija (5 ili više godina radnog staža)+izbor u znanstveno zvanje višeg znanstvenog suradnika ili više+zadovoljeni uvjeti Rektorskog zbora ili Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji za izvanrednog profesora = zadovoljeni uvjeti za radno mjesto izvanrednog profesora.\nb) Radno mjesto profesora stručnog studija u trajnom izboru (5 ili više godina radnog staža)+izbor u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika ili više+zadovoljeni uvjeti Rektorskog zbora ili Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji za redovitog profesora=zadovoljeni uvjeti za radno mjesto redovitog profesora.\n\nObrazloženje\nNavedene dopune potebne su zbog dokidanja diskriminativnosti i neprohodnosti s nastavnih radnih mjesta profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom zvanju na viša znanstveno-nastavna radna mjesta izvanrednog i redovitog profesora. Naime to dosadašnjom normativom nije izrijekom onemogućeno (npr. za radno mjesto izvanrednog profesora bilo je potrebno 5 godina radnog staža na radnom mjestu docenta, a normativno je isključen istovrsni radni staž na radnom mjestu profesora stručnog studija, a riječ je o poslovima iste razine složenosti, konkretno 2,90), pa profesor stručnog studija uz zadovoljene sve ostale kriterije (bez obzira na razinu, primjerice izvršen izbor u znanstveno zvanje znanstvetnog savjetnika u trajnom zvanju i zadovoljene uvjete Rektorskog zbora za redovnog profesora u trajnom zvanju) nije mogao biti zaposlen na radnom mjestu izvanrednog profesora ili više). \nIsto vrijedi i za prijelaz s nastavnog radnog mjesta profesora stručnog studija u trajnom zvanju na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora gdje je normativno onemogućena takva mobilnost, što nije niti logično niti pravedno. \nLogično i pravedno bi bilo da se ukinu radna mjesta profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru, te da se onda s nastavnog radnog mjesta napreduje u docenta i onda nakon toga u viša znanstveno-nastavna radna mjesta odnosno zvanja (koja nije trebalo ukidati). U anglosaksonskom svijetu je to tako uređeno (viši predavač promovira se u docenta).\n\nPoseban problem je i trajnost zvanja, jer dosad su sva znanstvena zvanja bila trajna (doživotna), a ostala (u međuvremenu su preinačena u radna mjesta) osim najviše razine nisu, što također nije logično. Naime onaj tko je bio uspješan u znanstvenom radu (trajno osposobljen izborom u trajno znanstveno zvanje), bit će uspješan i u nastavnom, znanstveno-nastavnom i stručnom radu (pa bi i to po logici stvari trebalo biti regulirano u trajnom zvanju/radnom mjestu). U nekim državama, primjerice Češka, Slovačka trajna su i znanstveno-nastavna zvanja (npr. docent i profesor su u dva stupnja i oba su trajna/doživotna).  \nS brojnim izborima u znanstvena, nastavna, znanstveno-nastavna i ina zvanja osim većeg administrativnog opterećenja,  čini mi se da se adaptira stara McGregovora teorija X i filozofija po kojoj radnike (zaposlenike visokih učilišta) treba tjerati na rad (i produktivnost), a to se između ostalog postiže upravo ovim brojnim izbornim mehanizmima, a teorija Y (ključno je postizanje radne samomotivacije putem stimuliranja viših psiholoških potreba) se ne uzima dovoljno ozbiljno, pa mi se ovakav postojeći sustav napredovanja u prilično izdvojenim „silosima“ (znanstveni, nastavni i znansteno-nastavni silos) u visokom školstvu RH baš ne čini dovoljno dobrom solucijom. \nS obzirom da se sukladno praksi i iskustvu ne mogu očekivati radikalne promjene sustava visokog obrazovanja i sustava u kratkom roku, značajan korak u smjeru poboljšanja bilo bi omogućiti barem normativnu poveznost i prohodnost s nastavne na znanstveno-nastavnu vertikalu visokog školstva RH, (nastavni, znanstveni i stručni rad su međusobno povezani, kooperabilni, nadopunjujući, a ne sukobljeni) po mom mišljenju prosperitetna bi bila normativnu prohodnost u svim smjerovima (sva tri „silosna“ dijela sustava znanosti i visokog obrazovanja u RH)."]
[498,"NENAD TOMAŠIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nSt. 4. Zbunjujuća rečenica, potpuno je nejasno na što se odnosi „kumulativno“. Svakako bi trebalo bolje definirati."]
[499,"NIKOLINA MILETIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Čl. 5 (4) Nejasna i proturječna formulacija. Nije jasno je li kumulativno ili od prethodnog izbora."]
[500,"IVICA MITROVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Nije jasno napisan stavak 4: kumulativno bi trebalo značiti od početka znanstvene/umjetničke karijere, a od prethodnog izbora se odnosi na period (u pravilu) od 5 godina. Vjerojatno se ovdje odnosi na kriterije koji se kod ovog izbora računaju kumulativno (radovi/aktivnosti se mogu ponovo koristiti kod izbora u više zvanje), ali nije jasno iz ove rečenice."]
[501,"IVANA KNEŽIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Članak 5. (4) „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno”. \n• Nejasna formulacija: treba li uvjete ispuniti od prethodnog izbora ili kumulativno?"]
[502,"IVAN SABOL","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Čl 5 st 1. rekurzivno pozivanje. Nacionalni kriteriji (ovaj dokument) traži da se zadovolje Nacionalni kriteriji u sklopu Općih kriterija Nacionalnih kriterija.\n\nČl 5 st 2. ako je stavak 1 kriterij \"odgovarajući stupanj obrazovanja\" zašto je stavak 2 opet kriterij \"akademski stupanj doktora znanosti...\" kad je to zapravo stupanj obrazovanja.  Treba smanjiti preklapanje stavaka a iznimke prebaciti drugdje\n\nČl 5 st 2. Opet se nekonzistetno piše dokument jer u Općem dijelu općih kriterija nastaju iznimke već u članku 2.\nSugeriram Članak 5 pojednostaviti, PRILAGODITI i prebaciti u svaki posebni \"Dio\" dokumenta. Tako bi svi dijelovi mogli biti prezentirani konzistentno: Opći, horizontalni, posebni kriteriji, te iznimke i posebnosti svake cjeline zasebno\n\nStavci 3,4,5,6 definiraju proces izbora pa ne bi trebali biti predmet \"Nacionalnih kriterija\". Trebalo bi ih se izdvojiti u dokument koji opisuje postupak i koji se poziva na same kriterijie propisane ovim dokumentom. A st5 i 6 su međusobno nekonzistentni (rok provedbe)\n\nTakođer St4 je opet partikularno primjenjiv samo na Dio drugi pa mu nije mjesto u Dijelu prvom (ili drugdje)\n\nAko ipak odlučite stavke 3-6 zadržati (iako definiraju proces a ne kriterije) onda obratite pažnju da su nastavna radna mjesta  (i možda druga) ispuštena iz st 3 i 4 OPĆIH kriterija pa ispada da proces nije za njih definiran a za druge je"]
[503,"IVAN SABOL","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Čl 5. stavak 1 je posebno začuđujuć\nOvime se definira Opći kriterij Nacionalnih kriterija ali sadrži pozivanje na \"dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta odnosno znanstvenog instituta. \" što je najpartikularnija moguća razina kriterija (samo za pojedinu instituciju). Zašto se to definira  na samom početku najopćenitijeg dijela, najopćenitijeg kriterija nacionalne razine??\nSvakako se to treba prebaciti u članak 4 (kao jedan od kriterija) i treba pripaziti u izboru terminologije, tj imenovati \"dodatne kriterije utvrđene općim aktom\" različito od \"dodatnih kriterija\" kao npr onih definiranih u čl 62/66/70...)"]
[504,"INES GALOVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Ovo kumulativno u stavku 4 je u sukobu sa ZAKONSKIM čl. 43 stavak 4 koji kaže da \"dostavlja dokaze o postignućima ostvarenim nakon posljednjeg izbora.... na radno mjesto\" što ispada razlika od prethodnog izbora, a ne kumulativno. Molim da se to jasno definira što se na kraju gleda ili izmjeni Zakon, ili usklade nacionalni kriteriji sa Zakonom."]
[505,"KRUNOSLAV MIROSAVLJEVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Poštovani,\nna ovakvu formulaciju reagirao sam i pri donošenju aktualnog Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (čl. 39), putem e-savjetovanja. Opaska je išla u smjeru da se formulacije „odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju“ i „akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju“ mogu protumačiti na način da se pojedincu onemogućava izbor u drugom području i polju u odnosu na područje i polje u kojem je završen doktorski studij (i možda već napravljen neki prethodni izbor u znanstveno ili znanstveno-nastavno zvanje/radno mjesto jer su prošli zakonski akti to dozvoljavali). Takvih provedenih izbora je dosta jer su istraživanja (i objavljeni kvalificirajući radovi) često interdisciplinarna (prirodne – tehničke znanosti, prirodne - biotehničke znanosti i dr.). Na e-savjetovanju je odgovoreno da te odredbe „ne govore o odgovarajućem polju ili području već o odgovarajućem stupnju obrazovanja dok će Nacionalne kriterije za izbor na… donijeti Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje…“. Ovi Nacionalni kriteriji se (logično) pozivaju na taj Zakon o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti pa djeluje da se stvar vrti u krug. Ako tumačenje Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih ostaje nepromijenjeno u odnosu na 2022. godinu da ova formulacija ne onemogućava izbor u drugom području i polju u odnosu na područje i polje u kojem je završen doktorski studij, sugeriram da se to nedvojbeno pojasni. Ako se stav Ministarstva promijenio, sugeriram dodati odredbu kojom se osobama koje već imaju prve izbore provedene u takva zvanja/radna mjesta omogući nastavak napredovanja u području i polju u kojem imaju prethodni izbor.\nizv. prof. dr. sc. Krunoslav Mirosavljević\nSveučilište u Slavonskom Brodu\nprorektor za projekte i međuinstitucionalnu suradnju"]
[506,"DINO LOVRIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Slažem se s prethodno napisanim komentarom - Stavak 4. je nejasno napisan: ne može istodobno biti i od posljednjeg izbora i kumulativno!. Treba stajati samo \"kumulativno\". Bilo bi bilje jasnije napisati."]
[507,"ROBERT KUDELIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","(2) Uz kriterije propisane u stavku 1. ovog članka, na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i znanstveno radno mjesto može se zaposliti pristupnik koji je stekao akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju i koji je upisan u Upisnik znanstvenika i umjetnika."]
[508,"JONATAN LERGA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Potrebno je predvidjeti mogućnost izbora na radna mjesta u dva područja i polja. Time se potiče veća znanstvena produkcija te omogućava pristupnicima koji već imaju znanstvene izbore u dva polja da nastave svoj razvoj u dva polja različitim znanstvenim radovima."]
[509,"JONATAN LERGA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Predlažem da se jasnije formulira \"vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta\" kao \"vođenje barem jednog projekta ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta\"."]
[510,"JONATAN LERGA","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Predlažem da se izmijeni \"koji ima odgovarajući stupanj obrazovanja u znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju,\" u \"koji ima odgovarajući stupanj obrazovanja\" ili \"koji ima odgovarajući stupanj obrazovanja u ODGOVARAJUĆEM znanstvenom odnosno umjetničkom području i polju\" - bez da se ograničava da stupanj obrazovanja mora biti u području i polju u kojem se pristupnik bira. \nNaime, veći broj zaposlenika je zaposlen na radnim mjestima u područjima i poljima drugačijim od područja i polja u kojem su doktorirali – npr. doktorirali u temeljnim tehničkim znanostima, zaposleni na radnom mjestu u strojarstvo ili doktorirali u polju informatike (društvene znanosti), a zaposleni u polju računarstva (tehničke znanosti). Uz današnja multidisciplinarna istraživanja, takvi su slučajevi sve češći. \nOvo je u skladu s tumačenjem Ministarstva KLASA 011-02/24-01/00006, UBROJ 533-03-24-0001 od 27. veljače 2024. gdje se za članak 39. stavak 1 i 3 ZVOZD-a navodi:\n\"Odgovarajući stupanj obrazovanja za zapošljavanje na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i znanstveno radno mjesto određen je stavkom 3. članka 39. Zakona.\nNadalje, pod znanstveno odnosno umjetničko područje i polje u stavcima I. i 3. članka 39. Zakona misli se na bilo koje znanstveno odnosno umjetničko područje i polje, a ne na odgovarajuće ili isto znanstveno odnosno umjetničko područje i polje.\nZaključno, kandidat koji ima stečen akademski stupanj doktora znanosti u primjerice znanstvenom području prirodnih znanosti, polju fizike moze biti izabran na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno iii znanstveno radno mjesto u drugom području i polju, primjerice, u području tehničkih znanosti, polju elektrotehnike, ako ispunjava Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije te dodatne kriterije utvrđene općim aktom visokog učilišta i znanstvenog instituta.“\nDakle, kako je ovo dopušteno spomenutim tumačenjem Ministarstva, predlažem da se jasno dopusti i Nacionalnim kriterijima."]
[511,"VEDRAN KOVAČIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Poštovani, \nStavak 4. je nejasno napisan: ne može istodobno biti i od posljednjeg izbora i kumulativno!. Treba stajati samo \"kumulativno\".\n\nS poštovanjem, prof. dr. sc. prim. Vedran Kovačić, dr. med., Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu."]
[512,"KRUNO KARDOV","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","u stavku 4 predlažem brisati \"od prethodnog izbora\". S obzirom da su zvanja vezana uz radna mjesta onda ne postoji prethodni izbor u slučaju izbora na slobodno radno mjesto."]
[513,"LENA MALEŠEVIĆ PEROVIĆ","Opći kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 5.","Smatram da je stavak 4 članka 5 nejasno napisan, te da su izrazi \"od prethodnog izbora\" i \"kumulativno\" u sukobu. Potrebno je jasno definirati hoće li se kriteriji primjenjivati kumulativno ili samo u odnosu na posljednji izbor, jer oba pristupa istovremeno nisu moguća"]
[514,"SVEUČILIŠTE VERN","DIO DRUGI ,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO","Kriteriji propisuju iste znanstvene zahtjeve za znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta. Međutim, prema članku 67. Kolektivnog ugovora za znanost i visoko obrazovanje, a sukladno standardnoj podjeli radnog vremena, radna mjesta imaju različite omjere radnog vremena: znanstvena mjesta zahtijevaju 90% radnog vremena u znanosti, dok znanstveno-nastavna zahtijevaju 45% u znanosti i 45% u nastavi. Ovakvo izjednačavanje kriterija dovodi u pitanje ravnotežu između znanstvenih i nastavnih aktivnosti. Predlažemo da se kriteriji prilagode stvarnim radnim obvezama pojedinih radnih mjesta, odnosno da se za znanstveno-nastavna radna mjesta uvedu ravnopravni ili čak povlašteni kriteriji vezani uz nastavnu i mentorsku izvrsnost. Također, nastavne aktivnosti i rad sa studentima čine se znatno manje važnima od znanstvenih postignuća. Za znanstveno-nastavna radna mjesta, nastava i rad sa studentima trebali bi biti barem jednako važni, ako ne i važniji od znanstvenih aktivnosti, s obzirom da djelatnost koju obavljaju sveučilišta. Predlažemo da se kriteriji dopune jasnim i mjerljivim pokazateljima nastavne izvrsnosti, mentorstva, inovativnosti u nastavi i angažmana u studentskim aktivnostima, kako bi se osigurala ravnoteža između znanstvenog i nastavnog doprinosa."]
[515,"IVA MELINŠČAK ZLODI","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Kako je spomenuto i u nekim tuđim prethodnim komentarima, uvođenje ovakvog tipa obaveznih horizontalnih kriterija nije u skladu sa suvremenim nastojanjima da se reformira sustav procjene znanstvenih doprinosa u Europskom istraživačkom prostoru, jer zanemaruje potrebu da se uvažavaju različiti karijerni putevi i izbori.\nOsim već spomenutog sporazuma CoARA (kojeg je od hrvatskih ustanova zasad potpisalo samo Sveučilište u Rijeci), treba spomenuti da hrvatsko Ministarstvo znanosti, obrazovanja i mladih ipak obvezuju i Zaključci Vijeća Europe: EU Council conclusions on Research assessment and implementation of Open Science, Brussels, URL: https://www.consilium.europa.eu/media/56958/st10\n126-en22.pdf\nU tim se Zaključcima naglašava da „evolution of the research assessment systems in Europe should be guided by the following principles, while respecting the autonomy of research institutions and the freedom of scientific research, as well as the diversity of national and disciplinary contexts, and taking into account their consistency with international initiatives:\n-  a. moving to a more balanced approach between the quantitative and the qualitative evaluation of research, by strengthening the qualitative research assessment indicators while developing the responsible use of quantitative indicators;\n- b. recognising all forms of research and innovation output and processes, including inter alia, datasets, software, codes, methodologies, protocols and patents, and not only publications; STRESSES that data should be findable, accessible, interoperable and reusable, in line with the FAIR principles;\n- c. taking into consideration diverse career pathways and all research and innovation activities, including mentoring, leadership roles, entrepreneurship, data management, teaching, knowledge valorisation, industry-academia cooperation, support for evidence informed policy making, interaction with society, including citizen science and public engagement;\n- d. taking into consideration the specificities of the various research disciplines, the range from basic to applied research, the stages of research careers and the missions of research institutions;\n- e. ensuring that ethics and integrity are accorded the highest priority and are not compromised by counter-incentives;\n- f. ensuring diversity, gender equality, and actively promoting women in science;\n\nU suprotnosti sa Zaključcima, u ovom se prijedlogu Nacionalnih kriterija gotovo u potpunosti zanemaruje kvalitativna procjena (čak i kad se spominju „kvalitativni“ kriteriji, zapravo se oni svode na kvantitativne, poput kvartila ili faktora odjeka časopisa). Takvu kvalitativnu prosudbu moglo bi se omogućiti i kroz povećanje ovlasti povjerenstava (da odluče o značajnosti pojedinih kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa ili relevantnosti i vrijednosti drugih postignuća) ili kroz uvođenje nekog oblika vanjske prosudbe.\nKvantitativni indikatori koriste se ponekad nekritički, i ponovo u suprotnosti s načelima „odgovorenog“ korištenja metričkih pokazatelja.\nDoprinosi otvorenoj znanosti se ni na koji način ne potiču i ne nagrađuju.\nOvo posljednje je i u suprotnosti s Hrvatskim planom otvorene znanosti kojeg je MZOM nedavno usvojilo (https://mzom.gov.hr/vijesti/hrvatski-plan-za-ot\nvorenu-znanost/7045), u kojem se navodi da „Nacionalni kriteriji koje donosi Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i dodatni kriteriji koje donose sveučilišta i znanstvene institucije, odnosno skup pravila, standarda i mjerila koja se koriste za ocjenjivanje znanstvene i nastavne djelatnosti u svrhu napredovanja, izbora u radna mjesta te dodjele akademskih ili istraživačkih titula prihvaćaju doprinose otvorenoj znanosti.\""]
[516,"VALERIJA BARADA","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: jedan od horizontalnih kriterija znanstveno-stručnog doprinosa bi trebao moći biti zamijenjen kriterijem ili s više njih iz kriterija nastavnog-doprinosa."]
[517,"PAŠKO BILIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nGLAVA I. \nRadi jasnoće, promijeniti naslov Glave, umjesto HORIZONTALNI KRITERIJI, navesti: HORIZONTALNI I POSEBNI KRITERIJI"]
[518,"ANITA FILIPČIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Budući da se kompozicija radnog vremena i opisi poslova bitno razlikuju na znanstveno-nastavnim i znanstvenim radnim mjestima, kriterije za znanstveno-nastavna radna mjesta bi trebalo odijeliti od kriterija za znanstvena radna mjesta, ili postojeći prijedlog nadopuniti nastavnim kriterijima pri čemu bi bilo određeno koliko kriterija od ponuđenih pristupnik treba ispuniti.  U sada predloženim kriterijima nema niti jednog nastavnog kriterija, što je nedopustivo kad govorimo o znanstveno-nastavnom radnom mjestu."]
[519,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Opći komentar: Nacionalni kriteriji ne uvažavaju posebnosti područja humanističkih znanosti i dijela područja društvenih znanosti, i nameće im neprimjerene i diskriminatorne znanstvene kriterije, posebice u horizontalnim kriterijima projektnoga menadžmenta i citiranosti radova u bazama podataka koje su nereprezentativne za znanstvene publikacije humanističkoga područja i nezainteresirane za sva tematska područja od hrvatskoga nacionalnoga interesa."]
[520,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","- (st. 4) „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. Predlaže se promjena teksta u „U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti kumulativno.“ Smatramo kako je trenutna formulacija nejasna i kako se može različito tumačiti, to se odnosi na zadnji dio kriterija „od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno“. S obzirom da je ovdje riječ o jednom od horizontalnih kriterija koje je nužno kumulativno ispuniti, naš prijedlog je da stoji samo kumulativno ispunjavanje kriterija, odnosno potrebno je jasno definirati kada se kriterij vrednuje kumulativno, a kada od prethodnog izbora."]
[521,"HRVATSKO KATOLIČKO SVEUČILIŠTE","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Horizontalni kriteriji koje moraju zadovoljiti zaposlenici na znanstveno-nastavnim i znanstvenim radnim mjestima generiraju se ponajviše iz područja znanstvene djelatnosti. S obzirom na različiti udio radnog vremena koji je planiran za znanstvenu aktivnost zaposlenika na znanstveno-nastavnim i znanstvenim radnim mjestima valjalo bi razmotriti mogućnost da se i ovi kriteriji različito vrednuju za zaposlenike na radnim mjestima na sveučilištu od onih na znanstvenim institutima."]
[522,"SERGEJ FILIPOVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Poštovani,\n\nčitajući prijedlog Pravilnika, uočio sam neke manje i veće nelogičnosti koje iznosim u nastavku.\n\nHorizontalni kriteriji ne uzimaju u obzir razliku između znanstvenika zaposlenih na institutima i znanstvenika zaposlenih na sveučilištima, odnosno kriteriji su prije svega prilagođeni znanstvenicima zaposlenim na institutima, dok su znanstveno-nastavna zvanja i priroda njihovog rada zanemareni. Naime, znanstveno-nastavnim radnim mjestima radno je vrijeme podijeljenu u omjeru 50:50 između znanstvenog i nastavnog rada, a ovaj Pravilnik nastavu u potpunosti zanemaruje i očekuje jednake kriterije za znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja. Napominjem da i jedni i drugi znanstvenici imaju jednak koeficijent složenosti poslova.\n\nNadalje, dok instituti žive od projekata, sveučilišta su zadužena i za nastavu te se ne može očekivati da sveučilišni znanstvenici rade na jednakom broju projekata kao i znanstvenici s instituta. Isto tako, propisivanje novčanog iznosa vrijednosti nekog projekta nema veze sa znanstvenom izvrsnošću ni rezultatima projekta, osobito u području humanističkih znanosti, stoga propisani iznos treba iz Pravilnika izbaciti.\n\nPredlažem sljedeće: neka se uz kriterije navedene u čl. 6. i 7. uvede i dodatni članak koji bi se bavio kriterijima nastavnog doprinosa. Nakon toga treba odrediti ukupan broj kriterija koji se trebaju ostvariti za napredovanje u zvanje, pri čemu bi pristupnik morao zadovoljiti određen broj kriterija ovisno o zvanju, a bez obzira iz kojeg od tri područja kriterija su ti kriteriji ostvareni. Na taj bi se način i znanstveno-nastavna zvanja stavilo u ravnopravni položaj, a i omogućilo da znanstvenici koji su znanstveno nadareniji više ostvaruju u znanstvenim kriterijima, znanstvenici koji su odlični menadžeri više ostvaruju u institucijskim kriterijima, a znanstvenici koji su odlični nastavnici više ostvaruju u nastavnim kriterijima.\nPredlažem sljedeće nastavne kriterije:\n\n1. održan broj sati nastave\n2. mentorstvo studentima na završnim i diplomskim radovima\n3. objavljen znanstveni rad sa studentom (bez da to mora biti završni ili diplomski rad)\n4. uvođenje novog kolegija\n5. autorstvo sveučilišnog udžbenika ili priručnika\n6. autorstvo recenziranih nastavnih materijala\n7. studentski rad pod mentorstvom nagrađen dekanovom ili rektorovom nagradom\n8. održana javna predavanja, tribine ili radionice u svrhu popularizacije znanosti\n9. koordiniranje rada s nastavnim bazama\n10. sudjelovanje u izradi novog studijskog programa\n11. recenzija novog studijskog progra,a\n12. održavanje gostujućeg predavanja na inozemnoj visokoškolskoj instituciji\n\nU slučaju potrebe dodatne razrade kriterija, stavljam se na raspolaganje.\n\nSrdačno\n\ndr. sc. Sergej Filipović\nFilozofski fakultet Osijek, Odsjek za povijest"]
[523,"IVICA AVIANI","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Poštovani,\n\nsmatram da je prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija u neskladu s važećim Kolektivnim ugovorom za znanost i visoko obrazovanje te da bi njegova primjena mogla utjecati na kvalitetu našeg obrazovnog sustava. Evo nekoliko ključnih razloga: Prema članku 67., stavku 1. Kolektivnog ugovora (NN 9/2019), koji je još na snazi temeljem Odluke Vlade RH od 20. ožujka 2024., standardna podjela radnog vremena na znanstveno-nastavnim radnim mjestima iznosi: „... prosječno 45% radnog vremena u kojem se radi nastava i isto toliko radnog vremena namijenjenog znanosti, dok institucijskom doprinosu i administrativnim poslovima pripada 10% radnog vremena.”\nOva formulacija definira da se samo polovica ukupnog radnog vremena sveučilišnih nastavnika može računati kao znanstveni rad. Slijedom toga, ako želimo biti u skladu s Kolektivnim ugovorom, znanstveni kriteriji za znanstveno-nastavna radna mjesta morali bi biti razmjerno niži  u odnosu na one za znanstvena radna mjesta na institutima. Međutim, predloženi kriteriji za znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta u ovom dokumentu identični su. U kombinaciji s nastavnim opterećenjem, to efektivno znači da se od sveučilišnih nastavnika očekuje 140% radnog vremena, odnosno da se nastavna komponenta njihovog rada obavlja bez naknade.\n\nOsim što je ovakav pristup potencijalno diskriminatoran, on potkopava obrazovnu djelatnost sveučilišta. Budući da o ispunjavanju ovih sve strožih kriterija ovise reizbori i zapošljavanje, nastavnici su prisiljeni stavljati naglasak na znanstveni rad – na štetu kvalitete nastave. Na taj se način dovodi u pitanje sama svrha postojanja sveučilišnih nastavnika. Dodatno zabrinjava činjenica da autorstvo sveučilišnog udžbenika – koje bi trebalo biti ključno za nastavnu izvrsnost – nije prepoznato niti kao uvjet napredovanja, niti kao objavljeni rad. Takav pristup dodatno marginalizira nastavu, osobito u prirodoslovnim i tehničkim disciplinama gdje je nedostatak kvalitetnih sveučilišnih udžbenika već sada ozbiljan problem. Osim toga, dodatni kriteriji poput vodstva znanstvenih projekata, istraživačkih timova, obrazovnih inicijativa itd., logično bi trebali biti različiti za istraživačke institute i za visokoškolske ustanove, jer su i njihova uloga i misija različite.\n\nStoga predlažem:\nDa se ovaj prijedlog povuče iz javnog savjetovanja.\nDa se izradi novi prijedlog koji će biti usklađen s Kolektivnim ugovorom i realnim radnim opterećenjem sveučilišnih nastavnika.\nUkoliko to nije moguće, da se pokrene inicijativa za odgovarajuću izmjenu Kolektivnog ugovora \n\nS poštovanjem,\nIvica Aviani"]
[524,"DANIJELA SOKOLIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","OČITOVANJE KATEDRE ZA ORGANIZACIJU I MENADŽMENT EKONOMSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (pročelnica Katedre prof. dr. sc. Danijela Sokolić): \nČlanak 6. Horizontalni kriteriji: prijedlog je omogućiti izbornost u Horizontalnim kriterijima (npr. potrebno je zadovoljiti 3 od 5 kriterija).\nČlanak 6. Horizontalni kriteriji, Stavak 3: Prijedlog je sniziti obvezni doprinos u projektima za društvene znanosti u stavku 3 pod „vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od … 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti“."]
[525,"VANJA-IVAN SAVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Poštovani, horizontalni kriteriji su toliko ozbiljno pitanje i glomazan zadatak, da bi ih pristupnik koji napreduje u znanosti i nastavi trebao znati već kod ulaženja u sustav, a najkasnije kod izbora za znanstveno-nastavno mjesto docenta. Oni se ne mogu ostvariti (radi se o zakonima vremena i prostora) u 36 mjeseci i jedan dan, a do sljedećeg izbora. Da bi se bilo voditelj projekta ili imalo kvalitenog doktoranda potrebne su godine (možda i desetljeća). Doktorskih studija i doktoranada (koji ostanu do kraja) je malo, a neke discipline i znanstvene institucije i nemaju doktorske studije. Ovo također stvara ozbiljnu nejednakost u primjeni prava. Na ovaj način se 'manja' sveučilišta i njihovi znanstvenici stavljaju u neravnopravan položaj.  Mogućnost da se jedan horizontalni kriterij zamijeni sa tri ostala kriterija je također nedostatan, i ne rješava pitanja nemogućnosti ispunjenja glavnih uvjeta i pitanja zabrane retroaktivnosti, te neadekvatnog roka prilagodbe. Kao minimun trebalo bi omogućiti onima koji su već počeli svoju karijeru planirati prema postojećim 'pravilima igre' dozvoliti da ju po tim istim pravilima i dovrše. S poštovanjem, Prof. dr. sc. Vanja-Ivan Savić, mag. iur."]
[526,"DAMIR STANZER","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","GLAVA I je jedan od razloga zašto bi ovaj kompletan prijedlog Nacionalnih kriterija trebalo povući iz procedure. Pristup problematici znanstveno-nastavnih radnih mjesta u ovim člancima (6. i 7.) je izuzetno problematičan. S jedne strane, ovime se snažno gura zaposlenike sveučilišta u smjeru znanstvene produkcije i kompetitivnog pribavljanja projekata (očigledno se cilja na novac kao takav), što može imati čitav niz štetnih posljedica - u smislu zanemarivanja ostalih segmenata znanstveno-nastavnog zanimanja na sveučilištu - što vodi do pada ukupne kvalitete, zatim do stvaranja neprincipijelnih mreža i sukoba - što također vodi do pada ukupne kvalitete, kao i do devijantne znanosti  - što je znanstvena nekvaliteta sama po sebi.  \nS druge strane, ova GLAVA I je i dvostruko diskriminatorna. Ona diskriminira neka znanstvena područja u odnosu na druga jer izjednačava zahtjeve za sve, iako nisu svi u istioj mogućnosti (možda niti potrebi!) ispuniti ih jednako. A posebno diskriminira zaposlenike na znanstveno-nastavnom radnom mjestu u odnosu na radno mjesto znanstvenika, namećući jednake znanstvene kriterije zaposlenicima na potpuno različitim radnim mjestima s različitim radnim vremenom za ispunjavanje istih. Ako znanstveno-nastavna radna mjesta imaju samo 50% radnog vremena za ispuniti ove uvjete, onda bi ih trebali ispuniti u 50%-tnom iznosu u odnosu na radno mjesto znanstvenika."]
[527,"MARIO ŽUPANOVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Smatram kako postavljanje obvezatnih horizontalnih kriterija koji moraju biti zadovoljeni isključivo u prva dva uvjeta uz sudjelovanje na 2 projekta (koji opet imaju svoju financijsku normiranost) opet nisu dobra praksa za humanističko i umjetničko područje koje ne podrazumijeva nužno projektne timove niti rad u grupi kao jedini mogući obol u znanstvenoj odnosno umjetničkoj praksi."]
[528,"IVAN SABOL","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Glava I Dijela drugog bi trebala počinjati sa specifičnim definicijama za ovaj Dio pa onda sa Općim kriterijima (izdvojenim iz Dijal prvog ako su specifični samo za Dio drugi), horizontalnim kriterijima.... itd"]
[529,"MARTA BALOG","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA I.","Poštovani, uočavam kako ne postoji vrednovanje popularizacije znanosti kao jedan od horizontalnih kriterija što je inače prepoznato na razini EU. Naime, to će dovesti do potpunog zanemarivanja popularizacije znanosti što bi između ostalog trebala biti naša nastavna obveza."]
[530,"ANA JERONČIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Iako je namjera autora prijedloga nacionalnih kriterija poticanje izvrsnosti, iz predloženih kriterija proizlazi da bi učinak mogao biti suprotan – daljnja trivijalizacija i slabljenje znanstvenog i obrazovnog sustava, kao i produbljivanje postojećih nejednakosti među znanstvenim poljima i područjima. \n\n1. Naime, horizontalni kriteriji, iako osmišljeni s ciljem veće dostupnosti, u praksi izjednačavaju kompetitivne, međunarodno recenzirane znanstveno-istraživačke projekte s projektima stručne naravi, koji nisu nužno povezani s nastavnim niti znanstvenim radom pristupnika, kao i s institucionalnim projektima koji se dodjeljuju unutar matičnih ustanova bez formalne i neovisne vanjske evaluacije. Takav pristup može otvoriti prostor za netransparentno odlučivanje, potencijalne sukobe interesa i kadrovsko oblikovanje koje ne počiva na znanstvenoj i obrazovnoj izvrsnosti. Budući da se radi o nacionalnim kriterijima, oni bi trebali počivati na objektivnim, univerzalnim i mjerljivim pokazateljima.\nUz to, treba uzeti u obzir zatečene okolnosti u znanosti, gdje je nacionalno financiranje već duže vrijeme dostupno samo manjem dijelu znanstvenika, a uključivanje u međunarodne konzorcije često ovisi o postojećim suradnjama i teško je ostvarivo bez prethodnih kontakata. Zbog toga je određeni broj kolega koji su trenutno u višim znanstveno-nastavnim zvanjima, a koji su održali znanstvenu aktivnost bez značajne financijske potpore, u dosta nepovoljnom položaju. Prijelazne odredbe ne ostavljaju im dovoljno vremena za postavljanje novih smjerova u karijeri, niti za to da znanstvenici koji su godinama bili suradnici na malobrojnim projektima – često ne svojom krivnjom - steknu dovoljan broj glavnih autorstava potrebnih za prijavu vlastitih projekata. Podsjećam ovdje na činjenicu da u razdoblju od sedam godina nije bilo redovitog nacionalnog financiranja od strane Ministarstva znanosti, a potom su uslijedila dva izrazito selektivna ciklusa HRZZ financiranja, svaki u trajanju od četiri godine. To je značajno utjecalo na profesionalni razvoj nekoliko generacija znanstvenika, koji su sada u višim zvanjima I nisu imali realne mogućnosti oformiti istraživačke skupine u fazi karijere kada se to od njih očekuje.\nS obzirom na sve navedeno, predlažem da se horizontalni kriterij koji se odnosi na obavezno vođenje projekta redefiniraju te da ne budu obavezni, već da se premjeste u kategoriju znanstvenog doprinosa, uz eventualno uvođenje težinskog faktora kojim bi se osiguralo da njegovo ispunjenje zamijeni jedan horizontalni kriterij. Obvezu vođenja projekta moguće je najaviti za neko buduće, stabilnije razdoblje, no to bi zahtijevalo paralelan razvoj nacionalnog sustava financiranja koji bi omogućio široku i pravednu provedbu takvog zahtjeva.\nLjudski kapaciteti u hrvatskoj znanosti su ograničeni, i upravo zato je nužno čuvati i sustavno njegovati ono što već imamo.\n\n2. Scientometrijski kriteriji djeluju nedosljedno i nelogično. \nPragovi vezani uz broj citata uvedeni su bez jasnog obrazloženja ili metodološke osnove. Primjerice, za znanstvena područja koja obuhvaćaju približno 25–30 % ukupne svjetske znanstvene produkcije i u kojima radovi prosječno bilježe oko 15 citata, traži se ukupno 150 citata za izbor u najviša znanstvena zvanja. Istovremeno, za područja koja čine tek 8–10 % globalne znanstvene literature — i u kojima je prosječan broj citata po radu znatno niži — očekuje se dvostruko više citata. Čak i uzimajući u obzir činjenicu da se u različitim područjima traži različit broj radova za napredovanje, što utječe na očekivani zbroj citata, ovakvi pragovi dodatno pojačavaju neujednačenost i nerazmjernost kriterija među znanstvenim područjima ali i znanstvenim temama. Rezultat takvog pristupa je sustav koji nejednako vrednuje znanstveni doprinos, favorizira kvantitetu (citat) u odnosu na kontekst i sadržaj te znanstvenike iz velikih, bolje umreženih i produktivnijih disciplina stavlja u znatno povoljniji položaj. Time se narušava temeljna ideja pravednosti i meritokracije u sustavu izbora u znanstvena zvanja.\n\n3. ‘Projektizacijom’ znanosti – gdje se sve češće čini da je „svaki projekt dobar projekt“  – gubi se iz vida temeljna svrha znanstvenog rada: stvarni doprinos znanju, inovacijama i, gdje je primjenjivo, patentima. Pritom ostaje otvoreno pitanje: može li se u nekim disciplinama, poput matematike ili filozofije, postići značajan znanstveni doprinos i bez formalnog projekta? Odgovor je – svakako da može. Upravo u takvim područjima često dolazi do najdubljih teorijskih pomaka kroz individualni, nenametnuti rad, koji nije nužno povezan s financiranjem kroz projektne sheme. Ako kao sustav vrednovanja stavimo isključivi naglasak na prisutnost projekata, umjesto na rezultate i utjecaj samog istraživanja, riskiramo slabljenje temelja znanstvene izvrsnosti i stvaramo okvir u kojem forma nadvladava sadržaj."]
[531,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","čl. 6., st. 3, podst. 3.Mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij i ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora."]
[532,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Zašto je vrijednost projekta krucijalni faktor u definiranju istog? Vođenje financijski vrjednijih projekata ne znači i bolje/veće o kompetencije pristupnika, s obzirom da visina budžeta projekta ovisi o brojnim faktorima koji su povezani s vrstom istraživanja. Načelno neprihvatljivo je da je visina financijskog iznosa budžeta projekata tretirana kao temelj za ispunjavanje kriterija s obzirom je suprotna načelima neovisne znanosti i diskriminirajuća. Nejasno je po čemu je projekt vrijednosti 50.000/25.000 eura bolji, kvalitetniji od onoga od 40.000/20.000 eura, na koji način se odredio baš taj iznos kao relevantan za uvažavanje projekta. članak 6. st. 3. al. 2. Izričito se spominju samo kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni i stručni projekti, ali se ne spominju i institucijski i drugi projekti. Zašto se radi razlika ovisno o vrsti projekta (stručni, institucijski ili ostali) dok god je ispunjen kriterij zbirne vrijednosti projekta. Inače bi se moglo tumačiti da se vođenjem institucijskih i drugih projekata, i ako ispunjavaju uvjet zbirne vrijednosti, ne može ostvariti uvjet za redovitog profesora u trajnom izboru. Jedan od uvjeta za redovitog profesora u trajnom zvanju je vođenje kompetitivnog istraživačkog, kompetitivnog razvojnog, ili stručnog (ali ne i institucijskog ili drugog) projekta u vrijednosti od najmanje 25.000,00 EUR. \nZašto bi projekti koji budu pozitivno vrednovani od strane vanjskih vrednovatelja, kao što su trenutni institucijski projekti, bili isključeni? \n\nčlanak 6. st. 3. al. 3. Mentorstvo na doktoratu ne bi smjelo biti ograničeno ni u smislu da mora biti riječ samo o institucijskom mentoru (nejasno je što to točno znači), a ni u smislu da mora biti objavljen zajednički rad s doktorandom. Uvjet da mentor mora imati objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom je etički potpuno neprihvatljiv i potrebno ga je brisati. \nZadatak je mentora da doktoranda usmjerava, a uspješnom obranom doktorata kandidat dokazuje sposobnost nezavisnog i samostalnog znanstvenog rada. Uvjetovati zajedničko objavljivanje da bi se priznalo mentorstvo u praksi će značiti jednu od ove dvije posljedice: a) iako je doktorand bio nezavisan i samostalan u svom istraživačkom radu i stoga mu pripada samostalno autorstvo na rad iz doktorata, bit će pod pritiskom dozvoliti svom mentoru da se na rad potpiše (iako mu ne pripada pravo suautorstva). To je praksa koju Committee on Publication Ethics (COPE) izričito zabranjuje pod kategorijama 'gift' i 'guest' authorship. b) Ako mentoru uistinu pripada pravo suautorstva na rad iz doktorata, to znači da doktorand nije ispunio uvjet dokazivanja znanstvene nezavisnosti i samostalnosti, što znači da mentor nije ispunio svoju mentorsku dužnost te tako ne ispunjava uvjete za uspješno mentorstvo. \nU nekim uskim znanstvenim područjima vrlo se lako može dogoditi da netko neće imati svog kandidata jer ih jednostavno nema, a s druge strane ne vrednuje se ni na koji način i rad tzv. mentora savjetnika. Također ne uvažava se da netko može biti mentor na drugoj instituciji. Mentorstvo i komentorstvo ne ovise o pristupniku, već uvelike o samom doktorskom studiju, sposobnostima i motiviranosti kandidata, doktoranada, objektivnim okolnostima doktoranada (bolest, trudnoća…) etc. \nPotrebno je izbrisati uvjet rada sa studentom s obzirom da je mentorski proces gotov i dokazan obranom doktorata.\n\nčl. 6. st. 4. \nMožda bi se mogle dodatno pojasniti riječi \"pruža dokaze citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS i Scopus\""]
[533,"ANDREJA GAJOVIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","U svoje ime (diskutirano jedino s predsjednikom MO interdisciplinarne prirodne znanosti, koji se složio s primjedbom)\nČlanak 6., stavak (3), druga uvlaka glasi: \n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\nPrijedlog promjene (samo oblik, sadržaj je isti):\n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata. Za stručne projekte zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci).\nObrazloženje: U obliku u kojem je trenutno napisana druga uvlaka nije potpuno jasno da se novčani iznosi odnose samo na stručne projekte (što je bilo vidljivo i na Okruglom stolu koji je jučer organizirao Sindikat). Odvajanjem iznosa u posebnu rečenicu, jasno je dano do znanja da su novčani iznosi stavljeni samo za stručne projekte."]
[534,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\nPRIGOVORI NA HORIZONTALNE KRITERIJE (I NJIHOVE ALTERNATIVNE UVJETE ZNANSTVENO-INSTITUCIJSKOGA DOPRINOSA)\n\n(1) Ne smiju se propisivati zajednički kriteriji za sva znanstvena područja i treba poštovati različitost znanstvenih područja.\n(2) Opći i horizontalni kriteriji ne mogu imati kompetitivne projekte (voditeljstvo ili sudjelovanje u znanstveno-istraživačkim, stručnim i ostalim projektima) kao nezamjenjive uvjete, jer neke znanosti ne funkcioniraju projektocentrično i nad njima se vrši nasilje ako se ujednačavaju s drugim područjima znanosti kojima je to nužno i uobičajeno. Dakle, kompetitivni projekti ne mogu biti nuždan, nego samo jedan od više kriterija od kojih neke treba ispuniti jer taj kriterij ne mogu ispuniti sva područja, polja, grane i struke na ravnopravan način.\n(3) Nedopustivo je da je projektna vrijednost financijski određena, i to pogotovo da je općenito određena za sve znanosti, jer su veoma različiti iznosi koji se dodjeljuju (a i koji su potrebni) u različitim znanostima, a i niskobudžetni projekti mogu donositi vrijedna otkrića ili davati svjetski relevantne znanstvene doprinose, pogotovo u humanističkim i društvenim znanostima.\n(4) Proizvoljno određena i – prema najavi – s vremenom povisiva razina citiranosti ne smije biti uvjet nečijega napredovanja jer potiče koruptivno umrežavanje znanstvenika, a ne dokazuje znanstvenu vrijednost nečijega rada (primjerice, netko može biti mnogo citiran jer mu mnogi osporavaju neodrživu premda primamljivu tezu ili pak moralno sablažnjivu tezu).\n(5) Dokazivanje citata pomoću baze Scopus, a još manje pomoću baze WoSCC, nije primjereno za humanističke znanosti jer zahvaća premalo humanističkih časopisa i knjiga, a posebice jer ne zahvaća časopise s nacionalnim temama. Osim toga, mogućnost alternativnoga skupljanja dokaza vlastite citiranosti ponižavanje je znanstvenika humanističkih struka i od njih zahtijeva dodatno istraživanje odjeka vlastitoga rada. Napokon, mnogo je važniji sadržaj citata nego njihov broj (citira li se kao bibliografska jedinica ili kao znanstveni prinos ili otkriće i sl.).\n(6) Uvjet objavljivanja znanstvenoga rada u suautorstvu s doktorandom dvostruko je etički dvojbeno jer profesor može kao mentor doktorandu neslužbeno uvjetovati završetak studija objavljivanjem samostalnoga studentskoga rada pod supotpisom mentora, ali i obrnuto je dvojbeno ako profesor objavljuje vlastiti znanstveni rad u prividnu koautorstvu sa studentom zato da bi ispunio horizontalni kriterij. Uvjet otvara prostor za koruptivne radnje. Taj horizontalni uvjet morao bi se svesti na mentorstvo ili komentorstvo doktorskoga rada.\n(7) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa previsok je za humanističke znanosti kriterij a.: „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na najmanje tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa.“ Po pozvanim predavanjima može se netko istaći, ali to ne može biti eliminacijski uvjet jer nema u svim strukama jednakih prilika za takve pozive. Među vrednovanim pozvanim i plenarnim predavanjima moralo bi se uključiti takva predavanja na domaćim znanstvenim skupovima i također uključiti i na neki način vrednovati pozvana gostujuća predavanja na domaćim i inozemnim sveučilištima. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti.\n(8) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa trebalo bi se dodati sudjelovanje ili voditeljstvo u organizacijskim i programskim odborima domaćih znanstvenih skupova. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti. To je važan prinos znanstvenomu pogonu u zemlji i traži mnogo rada.\n(9) Među institucijskim doprinosima trebalo bi se uvrstiti ili vratiti vrednovanje drugih oblika vršenja funkcija po nacionalnim tijelima za znanost (npr. predsjednik matičnoga odbora), po tijelima sveučilišta i fakulteta (npr. predsjednik etičkih povjerenstava), i vratiti vrednovanje razvijanja međunarodne međuinstitucijske suradnje (kao u nekadašnjim uvjetima Rektorskoga zbora, npr. glavni koordinator međunarodne međuinstitucijske mreže za razmjenu nastavnika i studenata)."]
[535,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\n\nPRIGOVORI NA HORIZONTALNE KRITERIJE (I NJIHOVE ALTERNATIVNE UVJETE ZNANSTVENO-INSTITUCIJSKOGA DOPRINOSA)\n\n(1) Ne smiju se propisivati zajednički kriteriji za sva znanstvena područja i treba poštovati različitost znanstvenih područja.\n(2) Opći i horizontalni kriteriji ne mogu imati kompetitivne projekte (voditeljstvo ili sudjelovanje u znanstveno-istraživačkim, stručnim i ostalim projektima) kao nezamjenjive uvjete, jer neke znanosti ne funkcioniraju projektocentrično i nad njima se vrši nasilje ako se ujednačavaju s drugim područjima znanosti kojima je to nužno i uobičajeno. Dakle, kompetitivni projekti ne mogu biti nuždan, nego samo jedan od više kriterija od kojih neke treba ispuniti jer taj kriterij ne mogu ispuniti sva područja, polja, grane i struke na ravnopravan način.\n(3) Nedopustivo je da je projektna vrijednost financijski određena, i to pogotovo da je općenito određena za sve znanosti, jer su veoma različiti iznosi koji se dodjeljuju (a i koji su potrebni) u različitim znanostima, a i niskobudžetni projekti mogu donositi vrijedna otkrića ili davati svjetski relevantne znanstvene doprinose, pogotovo u humanističkim i društvenim znanostima.\n(4) Proizvoljno određena i – prema najavi – s vremenom povisiva razina citiranosti ne smije biti uvjet nečijega napredovanja jer potiče koruptivno umrežavanje znanstvenika, a ne dokazuje znanstvenu vrijednost nečijega rada (primjerice, netko može biti mnogo citiran jer mu mnogi osporavaju neodrživu premda primamljivu tezu ili pak moralno sablažnjivu tezu).\n(5) Dokazivanje citata pomoću baze Scopus, a još manje pomoću baze WoSCC, nije primjereno za humanističke znanosti jer zahvaća premalo humanističkih časopisa i knjiga, a posebice jer ne zahvaća časopise s nacionalnim temama. Osim toga, mogućnost alternativnoga skupljanja dokaza vlastite citiranosti ponižavanje je znanstvenika humanističkih struka i od njih zahtijeva dodatno istraživanje odjeka vlastitoga rada. Napokon, mnogo je važniji sadržaj citata nego njihov broj (citira li se kao bibliografska jedinica ili kao znanstveni prinos ili otkriće i sl.).\n(6) Uvjet objavljivanja znanstvenoga rada u suautorstvu s doktorandom dvostruko je etički dvojbeno jer profesor može kao mentor doktorandu neslužbeno uvjetovati završetak studija objavljivanjem samostalnoga studentskoga rada pod supotpisom mentora, ali i obrnuto je dvojbeno ako profesor objavljuje vlastiti znanstveni rad u prividnu koautorstvu sa studentom zato da bi ispunio horizontalni kriterij. Uvjet otvara prostor za koruptivne radnje. Taj horizontalni uvjet morao bi se svesti na mentorstvo ili komentorstvo doktorskoga rada.\n(7) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa previsok je za humanističke znanosti kriterij a.: „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na najmanje tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa.“ Po pozvanim predavanjima može se netko istaći, ali to ne može biti eliminacijski uvjet jer nema u svim strukama jednakih prilika za takve pozive. Među vrednovanim pozvanim i plenarnim predavanjima moralo bi se uključiti takva predavanja na domaćim znanstvenim skupovima i također uključiti i na neki način vrednovati pozvana gostujuća predavanja na domaćim i inozemnim sveučilištima. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti.\n(8) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa trebalo bi se dodati sudjelovanje ili voditeljstvo u organizacijskim i programskim odborima domaćih znanstvenih skupova. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti. To je važan prinos znanstvenomu pogonu u zemlji i traži mnogo rada.\n(9) Među institucijskim doprinosima trebalo bi se uvrstiti ili vratiti vrednovanje drugih oblika vršenja funkcija po nacionalnim tijelima za znanost (npr. predsjednik matičnoga odbora), po tijelima sveučilišta i fakulteta (npr. predsjednik etičkih povjerenstava), i vratiti vrednovanje razvijanja međunarodne međuinstitucijske suradnje (kao u nekadašnjim uvjetima Rektorskoga zbora, npr. glavni koordinator međunarodne međuinstitucijske mreže za razmjenu nastavnika i studenata)."]
[536,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\nPRIGOVORI NA HORIZONTALNE KRITERIJE (I NJIHOVE ALTERNATIVNE UVJETE ZNANSTVENO-INSTITUCIJSKOGA DOPRINOSA)\n\n(1) Ne smiju se propisivati zajednički kriteriji za sva znanstvena područja i treba poštovati različitost znanstvenih područja.\n(2) Opći i horizontalni kriteriji ne mogu imati kompetitivne projekte (voditeljstvo ili sudjelovanje u znanstveno-istraživačkim, stručnim i ostalim projektima) kao nezamjenjive uvjete, jer neke znanosti ne funkcioniraju projektocentrično i nad njima se vrši nasilje ako se ujednačavaju s drugim područjima znanosti kojima je to nužno i uobičajeno. Dakle, kompetitivni projekti ne mogu biti nuždan, nego samo jedan od više kriterija od kojih neke treba ispuniti jer taj kriterij ne mogu ispuniti sva područja, polja, grane i struke na ravnopravan način.\n(3) Nedopustivo je da je projektna vrijednost financijski određena, i to pogotovo da je općenito određena za sve znanosti, jer su veoma različiti iznosi koji se dodjeljuju (a i koji su potrebni) u različitim znanostima, a i niskobudžetni projekti mogu donositi vrijedna otkrića ili davati svjetski relevantne znanstvene doprinose, pogotovo u humanističkim i društvenim znanostima.\n(4) Proizvoljno određena i – prema najavi – s vremenom povisiva razina citiranosti ne smije biti uvjet nečijega napredovanja jer potiče koruptivno umrežavanje znanstvenika, a ne dokazuje znanstvenu vrijednost nečijega rada (primjerice, netko može biti mnogo citiran jer mu mnogi osporavaju neodrživu premda primamljivu tezu ili pak moralno sablažnjivu tezu).\n(5) Dokazivanje citata pomoću baze Scopus, a još manje pomoću baze WoSCC, nije primjereno za humanističke znanosti jer zahvaća premalo humanističkih časopisa i knjiga, a posebice jer ne zahvaća časopise s nacionalnim temama. Osim toga, mogućnost alternativnoga skupljanja dokaza vlastite citiranosti ponižavanje je znanstvenika humanističkih struka i od njih zahtijeva dodatno istraživanje odjeka vlastitoga rada. Napokon, mnogo je važniji sadržaj citata nego njihov broj (citira li se kao bibliografska jedinica ili kao znanstveni prinos ili otkriće i sl.).\n(6) Uvjet objavljivanja znanstvenoga rada u suautorstvu s doktorandom dvostruko je etički dvojbeno jer profesor može kao mentor doktorandu neslužbeno uvjetovati završetak studija objavljivanjem samostalnoga studentskoga rada pod supotpisom mentora, ali i obrnuto je dvojbeno ako profesor objavljuje vlastiti znanstveni rad u prividnu koautorstvu sa studentom zato da bi ispunio horizontalni kriterij. Uvjet otvara prostor za koruptivne radnje. Taj horizontalni uvjet morao bi se svesti na mentorstvo ili komentorstvo doktorskoga rada.\n(7) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa previsok je za humanističke znanosti kriterij a.: „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na najmanje tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa.“ Po pozvanim predavanjima može se netko istaći, ali to ne može biti eliminacijski uvjet jer nema u svim strukama jednakih prilika za takve pozive. Među vrednovanim pozvanim i plenarnim predavanjima moralo bi se uključiti takva predavanja na domaćim znanstvenim skupovima i također uključiti i na neki način vrednovati pozvana gostujuća predavanja na domaćim i inozemnim sveučilištima. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti.\n(8) Među kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa trebalo bi se dodati sudjelovanje ili voditeljstvo u organizacijskim i programskim odborima domaćih znanstvenih skupova. Može ih se brojem propisati više, ali se ne smiju sasvim izostaviti. To je važan prinos znanstvenomu pogonu u zemlji i traži mnogo rada.\n(9) Među institucijskim doprinosima trebalo bi se uvrstiti ili vratiti vrednovanje drugih oblika vršenja funkcija po nacionalnim tijelima za znanost (npr. predsjednik matičnoga odbora), po tijelima sveučilišta i fakulteta (npr. predsjednik etičkih povjerenstava), i vratiti vrednovanje razvijanja međunarodne međuinstitucijske suradnje (kao u nekadašnjim uvjetima Rektorskoga zbora, npr. glavni koordinator međunarodne međuinstitucijske mreže za razmjenu nastavnika i studenata)."]
[537,"JOSIP BERDICA","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Matični odbor za filozofiju, teologiju i religijske znanosti nije predlagatelj ovih tzv. \"horizontalnih kriterija\". Od samih početaka izrade ovih Nacionalnih kriterija inzistirali smo na tome da se važeći Pravilnik treba doraditi i poboljšati u određenim nedorečenostima koje smo uviđali tijekom naših sjednica. I od samih je početaka (svibanj 2024.) bilo komunicirano da će se ići u manje preinake i dorade postojećega Pravilnika. Ovi tzv. \"horizontalni kriteriji\" nisu došli kao prijedlog od strane matičnih odbora iz područja humanističkih znanosti."]
[538,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Smatramo da se horizontalnim kriterijima zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima (45% znanstvenog opterećenja) stavljaju u nepovoljniju poziciju u odnosu na zaposlenike na znanstvenim radnim mjestima (90% znanstvenog opterećenja).\nPredloženi horizontalni kriteriji, poput broja citata i mentorstva doktorskih disertacija, nisu primjereni za male struke poput indologije, klasične filologije i sličnih disciplina s ograničenim brojem istraživača i studenata. Očekivanja u pogledu citiranosti zanemaruju činjenicu da u ovim strukama postoje znatno manji znanstveni krugovi, a specifičnost jezika i tematike dodatno smanjuje mogućnost vidljivosti i citiranja u međunarodnim bazama. Slično tome, zahtjev za mentoriranjem većeg broja doktorskih disertacija ne uzima u obzir realne okolnosti – mali broj studenata i rijetke doktorate u tim područjima. Horizontalni kriteriji moraju biti fleksibilni i kontekstualizirani prema veličini i prirodi struke kako ne bi nepravedno onemogućili napredovanje znanstvenika u manjim, ali znanstveno i kulturno važnim disciplinama. Jedan od prijedloga jest da se ponude dodatni zamjenski kriteriji koji bi mogli zamijeniti barem dva horizontalna kriterija (citiranost i mentoriranje doktorskih disertacija).\nNametanje strogo definiranoga sudjelovanja i/ili vođenja projekata u cijelosti zanemaruje mogućnost da znanstvenici oblikuju svoj karijerni put, što dovodi do neusklađenosti sa COARA sporazumom. Tablica 1. Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima. Druga obaveza COARA sustava je ukidanje svih bibliometriskih (kvantitavnih) podataka kao relevantnih za procejnu vrednovanja znanstvenoga postiguća. Ovakvo nametanje obaveznoga broja citata dovest će do \"ja tebe ti mene\" sistema, a ne istinskog pokazatelja vrijednosti znanstveoga postignuća Osim toga, ostaje nejasno kako bi autori trebali znati za relevantne citate, pogotovo ako su citirani u publikacijama na drugim jezicima osim hrvatskog i engleskog. Znanstveni radovi se ne moraju uvijek citirati zbog dobre znanosti, nego i negativno.\nSmatramo da je cijeli koncept horizontalnih kriterija potrebno izmijeniti na način da se propišu kriteriji iz kojih se može birati određeni broj kriterija koje kandidat mora zadovoljiti (u smislu kako je to bilo propisano u kriterijima Rektorskog zbora)."]
[539,"JOZO ANTOLOVIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nS obzirom na učinjenu iznimku za polje Pravo smatramo da treba biti napravljena iznimka i za polje Sigurnosne i obrambene znanosti jer se u Tablici 1. navodi potreba za 10 odnosno 20 citata, a nigdje se ne navodi u kojoj bazi podataka to treba ostvariti za interdisciplinarno područje."]
[540,"DUNJA ANĐIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić)  B1) Horizontalni kriteriji, čl.6, st.3.: - mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora \nPRIJEDLOG: pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom, samo u slučaju da ustanova samostalno izvodi Doktorski studij (u slučaju da je pristupnik zaposlen na ustanovi koja samostalno ne izvodi Doktorski studij, dovoljna je objava rada s doktorandom kojem je mentor ili komentor, i ne nužno institucijski mentor)\n Horizontalni kriteriji, Članak 6, stavak 2, ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.  \nCitati: Obavezno vrednovanje broja citata nije u skladu s modernim načelima vrednovanja znanosti. Nije jasno kako je određen potreban broj citata budući po područjima/poljima \nPRIJEDLOG: Preporučuje se zamjena s pokazateljima kvalitete (kvartil časopisa, recenzija...)\n zvanje Redoviti profesor u trajnom izboru/ znanstveni savjetnik u trajnom izboru (radno mjesto razine 4) nema uporište u međunarodnim praksama ( npr. u SAD, UK, Sloveniji i mnogim drugim državama). Možda je ovo prilika za usklađivanje s tim praksama.\nPRIJEDLOG: USKLAĐIVANJE SA MEĐUNARODNIM PRAKSAMA I EUROPSKIM OKVIROM O BRISANJU ZVANJA."]
[541,"AMIR BEGIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Bojim se da su, za područje humanističkih i društvenih znanosti kao i za interdisciplinarno područje znanosti (a možda i za ostala područja), predloženi kriteriji vezani uz različite projekte udaljavanje od onoga zbog čega svi zajedno i jesmo u sustavu visokog obrazovanja, a to je prije svega rad sa studentima, dakle naš pedagoški rad. Ovime je on gurnut na posljednje mjesto. Projekti su broj jedan, bavljenje znanošću broj dva, a pedagoški rad na trećem mjestu. Trebalo bi biti upravo suprotno. Razumijem potrebu za financiranjem visokog školstva, ali mislim da je ovo korak unatrag. Osim toga, smatram kako će predloženo inzistiranje na menadžerskim kompetencijama udaljiti mlade ljude od bavljenja našim zanimanjem, a oni koji takve kompetencije posjeduju će vrlo vjerojatno odabrati zanimanja koja su unosnija od bavljenja visokoškolskim obrazovanjem."]
[542,"JASNA ŠULENTIĆ BEGIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","čl. 6, točke 2 i 3 - Treba omogućiti voditeljima projekata – NPOO (Nacionalni plan oporavka i otpornosti 2021. – 2026.) da im se voditeljstvo vrednuje kao ispunjavanje kriterija za redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru s obzirom da će tijekom četiri godine  morati dostavljati polugodišnje i godišnje izvješće o realizaciji financijskog i radnog plana projekta, te ostvarenju postavljenih ciljeva projekta."]
[543,"DINO DUMANČIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Čl. 7., točka 2. - Zahtjev da se ispune tri od ovih dodatnih kriterija predstavlja značajan izazov jer su mnogi od njih izvan kontrole pristupnika, poput pozvanih predavanja ili članstva u uredništvu.Rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima nejasan je te bi se trebalo precizirati na kakav rad se misli.  Kada je riječ o članstvu u uredništvu časopisa, naglasio bih da je ovaj kriterij izrazito ograničavajuć zbog nedostatka časopisa u određenim područjima, primjerice, glotodidaktici i primijenjenoj lingvistici. Predlažem smanjenje broja potrebnih kriterija s tri na dva ili jedan, kako bi se omogućilo realnije i pravednije napredovanje, osobito u humanističkim znanostima gdje su prilike ograničene."]
[544,"DINO DUMANČIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Čl. 6., točka 3. - Zadani iznosi financiranja za projekte u humanističkim znanostima su neprihvatljivo visoki i previše restriktivni za ovo područje."]
[545,"DINO DUMANČIĆ","GLAVA I.,\nHorizontalni kriteriji","Čl. 6., točka 2 - Za humanističke znanosti, zahtjev vođenja ili institucijskog vođenja radnog paketa barem jednog projekta predstavlja značajan izazov jer su projekti u ovom području rijetki i teško dostupni, a mogućnosti za vođenje projekata su ograničene."]
[546,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlažemo brisanje obaveznog kriterija mentorstva ili komentorstva obranjenog doktorskog rada kao nužnog uvjeta za napredovanje. Naime, u praksi je ostvarivanje ovog kriterija otežano zbog kompleksnosti i dugotrajnosti doktorskih istraživanja – često je potreban višegodišnji vremenski period od imenovanja mentora do obrane doktorskog rada, što onemogućuje pravovremeno ispunjenje tog uvjeta u okviru pojedinih izbora, osobito kod kandidata koji tek počinju sudjelovati u mentorskom radu.\nPrijedlog brisanje Članka 6., Stavak 3, podstavak 3."]
[547,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6., Stavak 3.\nS obzirom na važnost nacionalnog znanstvenog financiranja u području biotehničkih znanosti, predlažemo dopunu kriterija koji se odnosi na članstvo u projektnim timovima. Uz članstvo u međunarodnim projektima, predlažemo uključiti i članstvo u projektima Hrvatske zaklade za znanost (HRZZ) te projektima financiranim putem poziva Hrvatske agencije za znanost i obrazovanje ili Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih (npr. HIT projekti). Smatramo da ovi projekti predstavljaju relevantan oblik znanstvenog angažmana i doprinosa razvoju znanstvene zajednice u Republici Hrvatskoj."]
[548,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Prijedlog za Članak 6., Stavak 2, podstavak 2. \n„- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, ili vođenje barem dva radna paketa unutar projekta koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i „"]
[549,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlaže se izmjena Članka 6., Stavak 3, podstavak 2 na način da se omogući vođenje radnih paketa unutar kompetititivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za zadovoljavanje traženog uvjeta vođenja projekta eventualno uz povećanje broja vođenih radnih paketa na dva. Također se predlaže izjednačenje vrijednosti projekata sa Člankom 6., Stavak 3, podstavak 2"]
[550,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Prijedlog za Članak 6., Stavak 2, podstavak 2. \n„- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, ili vođenje barem jednog radnog paketa unutar projekta koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i"]
[551,"FILIP DUJMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlaže se uvođenje vođenja radnih paketa unutar kompetitivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za napredovanje opisanih Člankom 6., Stavak 2, podstavak 2"]
[552,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nPrimjedba na Tablicu minimalnog broja citata Interdisciplinarno područje znanosti, polje 7.01. Obrazovne znanosti\n Predlažemo usklađivanje minimalnog broja citata u polju Obrazovne znanosti s ostalim poljima unutar Interdisciplinarnog područja znanosti.\n\nObrazloženje:\nZa izbor na radno mjesto razine 3 i 4 u polju Obrazovne znanosti propisani su kriteriji od 25, odnosno 50 citata što je više u odnosu na ostala polja u interdisciplinarnom i društvenom području znanosti. Kao znanstvena institucija u kojoj radi niz znanstvenica i znanstvenika u polju Obrazovnih znanosti zalažemo se za visoko određivanje minimalnog broja citata te predlažemo da se oni postave na razini 20/40."]
[553,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6., stavak (1):\n\nU trenutnom prijedlogu piše da je za radna mjesta razine 2 nužno da je pristupnik BIO član projektnog tima, a za radna mjesta razine 3 i 4 je nužno da pristupnik JEST član projektnog tima. To nije usklađeno i ide na štetu pristupnicima koji se biraju na radno mjesto razine 2.\n\nStoga u Članku 6., stavku (1) treba pisati: \nNa radno mjesto razine 2 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije: \n- članstvo u projektnom timu barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekt."]
[554,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nPrimjedba na članak 6., stavak 4:\n Predlažemo dopunu stavka kojom bi se preciziralo što predstavlja osnovu za izračunavanje citiranosti u  bazama WoS i Scopus.\n\nObrazloženje:\nU sadašnjem tekstu stoji nije precizirano na koji način zakonodavac predlaže osnovu za izračunavanje citiranosti u  bazama WoS i Scopus. Točnije uže shvaćanje citiranosti predmnijeva da se u obzir uzimaju samo citiranost onih znanstvenih radova koje su i same uvrštene u određenu bazu. Šire shvaćanje citiranosti, za koje se snažno zalažemo, predmnijeva citiranost znanstvenih radova/monografija u određenoj bazi bez obzira na činjenicu je li taj pojedini znanstveni rad i sam referenciran u određenoj bazi. Napominjemo da je ovakvo šire shvaćanje citiranosti jedini relevantan način određivanja odraza znanstvenog rada znanstvenika. Posebice je to važno za društvene i humanističke znanosti u kojima se dio znanstvene produkcije odvija i kroz monografije i zbornike koji su slabo pokriveni u bazama, a imaju znanstveni značaj."]
[555,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU \nPrimjedba na članak 6., stavak 3., treća alineja:\n Predlažemo da se kriterij mentorstva ili komentorstva obranjenog doktorskog rada ne uvodi kao nužan uvjet za izbor na radno mjesto razine 4, već da se razmotri mogućnost njegove zamjene drugim oblicima znanstvenog doprinosa.\n\nObrazloženje:\n Uvođenjem obveze mentorstva ili komentorstva doktoranda kao formalnog uvjeta za napredovanje na radno mjesto razine 4, dovode se u nepovoljan položaj zaposleni na znanstvenim radnim mjestima na javnim znanstvenim institutima (Institut). Instituti djeluju primarno u sferi znanstvene djelatnosti (bez izražene nastavne komponentne) te u tom smislu zaposleni na znanstvenim radnim mjestima u institutima suočeni su s institucionalno uvjetovanim ograničenjem za ispunjavanjem ovog uvjeta. Predlažemo da se ovaj kriterij prebaci u kategoriju kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa. Otvaranje prostora za zamjenjivost ovog kriterija uvažilo bi institucionalnu raznolikost sustava te omogućilo pravednije vrednovanje znanstvenog rada."]
[556,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlažemo da se Horizontalni kriteriji spoje s kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa te da se istakne samo broj uvjeta za radno mjesto određene razine (npr. 5 za radno mjesto razine 3, 6 ili 7 za radno mjesto razine 4). \n\nČlanak 6. stavak 3 \n\nSmatramo da je zahtjev mentorstva ili komentorstva, pa čak i dobivanja institucijskog mentorstva za određena potpodručja humanističkih znanosti nije toliko jednostavno dohvatljiv svima, a pogotovo za usko specijalizirana područja. Osim toga sve je zahtjevnije naći doktoranda jer uvjeti rada i njihova sve prekarnija pozicija ne čine tu poziciju toliko atraktivnom. Također, u humanističkim znanostima nije uobičajena praksa obaveznog objavljivanja s doktorandom, iz razloga što je cilj mentorstva osposobiti doktoranda za samostalan istraživački rad i publiciranje. Primjena ove odredbe može rezultirati i supotpisivanjem bez stvarnog razloga. To ne znači da do suradnje mentora i doktoranda ne može doći i u vidu zajedničkog publiciranja, ali bi bilo logičnije da se mogućnost takve suradnje ostavi na izbor i mentoru i doktorandu nakon obrane doktorata i da ne bude uvjet za napredovanje mentora. Predlažemo formulaciju: - mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora \n\nČlanak 6. stavak 4. \n\nPojasniti kako se pružaju dokazi \"o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus\". \nPojasniti što znači \"Nije dozvoljeno dvostruko brojanje istih citata\"."]
[557,"DIANA TOMIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Horiontalni kriteriji, unatoč velikom odjeku, imaju smisla. Ono što je u cijelom prijedlogu problem su precizni kvantifikatori. Primjerice iznosi vrijednosti projekata. I nisu usklađeni s drugim hrvatskim aktima. Tako npr. preko strucnih udruga mozemo prijaviti projekte iz poziva MZOM-a za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje, no oni se nece racunati (unatoc vaznosti i kvaliteti) jer je tamo maksimalni iznos financiranja nizi od 20 000 eura. Ako je cilj prijedloga kriterija mobilizirati i poticati sudjelovanje u razlicitim linijama financiranja znanstvenog i strucnog rada, onda ono zaiste treba biti poticajno a ne demotivirajuce."]
[558,"NEVEN JOVANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","\"ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\" Uvjet brojenja citata u hrvatskim se humanističkim znanostima može uvesti tek nakon što se osigura praćenje citiranosti u znanstvenim knjigama na nacionalnoj razini (objavljenih u Republici Hrvatskoj) i u hrvatskim zbirkama znanstvenih časopisa (npr. Hrčak). U suprotnom, velik dio znanstvenih odjeka ostat će neregistriran te vrednovanje neće biti realno."]
[559,"IVAN ZUPANC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Prijedlog uvodi kriterij citiranosti kao novinu u uvjetima napredovanja. Osim neprimjerenosti IF, što je dokazano u brojnim znanstvenim radovima koji se bave metrikom slabost kriterija nalazi se i u tome što na nju autor ne može utjecati, osim eventualnim izborom problematike. Citiranost je u najvećoj mjeri nadovezivanje te ona nije usporediva čak niti unutar istih područja/polja znanosti. Citiranost je svojevrsna \"dividenda\" minulog rada no ne ovisi uvijek o autoru pojedinog rada stoga je tom kriteriju dana prevelika, a nekrtitična važnost. Vezano za broj citata bez autocitata prikazan u tab. 1. nije jasno da li se citati koautora računaju kao autocitati."]
[560,"MARIJA MOGOROVIĆ CRLJENKO","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Izbaciti minimalne vrijednosti projekata. Ne raspolažu sve institucije i zaklade s istim iznosima, a i projekti s manjim iznosima mogu biti izuzetno vrijedni."]
[561,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar na stavak (2):\nHorizontalni kriterij minimalnog boja citata bez autocitata nije u skladu s obavezama iz Zaključaka Vijeća Europe (EU Council conclusions on Research assessment and implementation of Open Science, Brussels,\nURL: https://www.consilium.europa.eu/media/56958/st10\n126-en22.pdf).\nPosebno je neprikladna primjena ovog kriterija na područje humanistike, na način kako je formulirana, isključivo kao kvantitativni eliminacijski kriterij i bez ikakve kvalitativne interpretacije.\nS druge strane, apsolutno je potrebno (i može biti poticajno), čak i u području humanistike, prepoznati doprinos visoko citiranih pojedinaca unutar nekog polja ili grane, kao jedan od elektivnih kriterija. Preporučuje se dodavanje takvog kriterija među kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\n\nKomentar na stavak (4):\nFormulacija o iskazivanju broja citata bez autocitata nije dovoljno jasna i nedvosmislena, i moguće je izvlačiti taj podatak iz citatnih baza na različite načine (npr. razlika između običnog pretraživanja ili provođenja tzv. Cited Reference Search u WoSCC ili Secondary documents search u Scopusu; ili različiti postupci tumačenja ili uklanjanja autocitata).\nUkoliko se u konačnom tekstu dokumenta zadrži ovaj horizontalni kriterij, bilo bi važno i predvidjeti i propisati način na koji će se davati upute u provedbi pretraživanja i pružanju dokaza, i o tome što će se prihvaćati kao dokaz (hoće li biti potrebno prilagati potvrde iz knjižnica)?\nU trenutno važećem Pravilniku bilo je propisano priložiti potvrdu knjižnice, ali su pojedini Matični odbori davali različite upute o oblikovanju i sadržaju tih potvrda, a i knjižnice su pravilnik različito interpretirale.\nAko je svrha horizontalnih kriterija ujednačavanje kroz područja, onda je potrebno zaista propisati ujednačeni postupak prikupljanja dokaza.\n\nDodatni komentar na stavak (4):\nMogućnost da kandidati iz područja humanistike i iz polja prava pružaju dokaze o citiranosti u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u WoS-u i Scopusu je pozitivna, jer uvažava specifičnost humanističkog područja (odn. većine polja i grana u humanističkom području) u kojem su knjige važan medij znanstvene komunikacije, a običaji citiranja drukčiji. \nZajedno s vrlo nisko postavljenim pragom broja minimalnih citata (5 odn. 10) postiže se da ovaj uvjet zapravo postaje svima vrlo lako dohvatljiv i gotovo banalan.\nIstovremeno, on stvara dodatnu birokratsku obavezu kandidatima (koji će trebati pratiti svoju citiranost), povjerenstvima (koja će trebati provjeravati citate) i eventualno knjižnicama koje će trebati izdavati potvrde o citiranosti. Također, nije jasno što se smatra „drugim publikacijama“ (u kojima se mogu pojaviti citati). Trebaju li to biti znanstvene publikacije, ili su prihvatljivi i citati u drugim vrstama publikacija (ocjenskim radovima, popularnim radovima, izvještajima, studijama i dr.).\nS obzirom na to da podatak o ispunjenosti ovog kriterija ima vrlo nisku informativnu snagu, da može potaknuti razloge za citiranje koji nisu inherentno znanstveni (a mogu biti i neetični), te da donosi dodatno birokratsko opterećenje u postupku; bilo bi bolje ovaj kriterij izostaviti, barem za humanističko područje.\nMeđutim, bilo bi vrlo važno u Kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa dodati i kriterij vrlo visoke citiranosti, za kandidate koji se zaista ističu prikupljenim brojem citata (a takvih ima i u humanistici)."]
[562,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Tablica 1. Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima.\n\nDruga obaveza COARA sustava je ukidanje svih bibliometrijskih (kvantitativnih) podataka kao relevantnih za procjenu vrednovanja znanstvenoga postiguća. Ovakvo nametanje obaveznoga broja citata dovest će do međusobnog dogovorenog (kolegijalnog) sustava, interesnoga udruživanja, manipuliranja, a ne istinskog pokazatelja vrijednosti znanstveoga postignuća\nTakođer, ostaje nejasno kako bi autori trebali znati za relevantne citate, pogotovo ako su citirani u publikacijama na drugim jezicima, a ne samo na hrvatskom i engleskom."]
[563,"SILVIA ROGOŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Hrvatsko udruženje za obrazovna istraživanja\n\nPrema „Tablici 1 - Minimalni broj citata za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima“, interdisciplinarno polje obrazovne znanosti ima najviši zahtjev u      kriteriju citiranosti od svih društvenih znanosti te polja u interdisciplinarnom području društvenih znanosti. Za obrazovne znanosti zahtjev za kriterij citiranosti   iznosi 25-50, dok za znanosti čiji pristupi se najčešće koriste u obrazovnim istraživanjima, zahtjevi u kriteriju citiranosti najčešće iznose 10 -20 (npr. sociologija i pedagogija),  a za psihologiju  taj             zahtjev je  20-40. U interdisciplinarnom području znanosti (ostala polja) zahtjev za citiranošću je također 10-20. Predlažemo da zahtjev u kriteriju citiranosti za polje obrazovne \nznanosti ne bude viši od najvišeg za društvene znanosti, tj. da ne bude viši od 20-40 citata. Također, smatramo da citiranost ne bi trebala biti ključna mjera za određivanje  kvalitete znanstvenog rada."]
[564,"MIRAN MARELJA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6. uvodi kao novinu horizontalne kriterije, koji su osnovi opći kriteriji te nemaju funkciju vrednovanja znanstvenog i institucijskog doprinosa i rada pristupnika, osim u mjeri koliko je novca pristupnik donio sustavu. Predvidivo je da će sustav znanosti i visokog obrazovanja proći politizaciju i klijentelizaciju, uz jasne koruptivne tendencije, jer se vrijednost projekta odnosno prihvaćanje projekata svode na arbitrarnu odluku političkih aktera odnosno institucija koje su izravno ili neizravno nadzirane odnosno upravljane od političke vlasti. U sustavu kako je trenutno uspostavljen, nema jamstva da će znanstveno najizvrsniji ili za instituciju najkorisniji projekt biti odabran, što će dodatno oslabiti hrvatsku znanost.\nNadalje, sudjelovanje u projektu odnosno vodstvo projekta nipošto ne može biti obvezujući uvjet za radno mjesto jer nije u pitanju zaseban znanstveni, nastavni ili institucijski doprinos pristupnika, nego tek jedno kriterijsko određenje unutar postojećeg pravnog okvira hrvatske znanosti. Projekte treba kao i do sada vrednovati fakultativno, jer njihova obvezatnost stavlja u neravnopravan položaj zaposlenike javnih učilišta u odnosu na institute koji su svojim radnim vremenom, ali i profesionalnim usmjerenjem u potpunosti okrenuti znanosti. Unutar nastavnika dodatno se u nepovoljan položaj stavljaju oni među njima koji imaju velike nastavne grupe (najčešće na nižim godinama) te su osjetno više opterećeni nastavnim obvezama, a dodatno su diskriminirani činjenicom da se ovim kriterijima ujedno u potpunosti marginalizira nastava, koja je učinjena nebitnom. Konačno, u financiranju projekata društveno i humanističko područje faktično nema iste mogućnosti realizacije niti raspoloživa sredstva financiranja kao npr. biomedicinsko ili tehničko, pa će ovako zamišljen projektni model dovesti do njihove daljnje razgradnje.\nPri tome, treba imati na umu da je trajanje projekta varijabilno, no u pravilu su to višegodišnji projekti, često 4 godine, ali i dulje. Ukoliko uzmemo u obzir da sveučilišni nastavnik u znanosti sudjeluje s 50% svog radnog vremena (a često i manje, npr. 45% uslijed institucionalnog doprinosa koji mu je obveza), izvanredni profesor bi u pravilu morao u svojih pet godina prije izbora biti članom jednog projekta (za docenturu je već morao biti članom još jednog projekta) te biti voditeljem još jednog (trećeg) projekta, kako bi ispunio kriterije za redovitu profesuru. Ponavljam, uz sve druge znanstvene, ali i nastavne te institucijske obveze, u pet godina mora sudjelovati odnosno voditi paralelno dva projekta, što je posebno otežavajuće za one pristupnike koji nisu prethodno sudjelovali u projektima, jer projekti do sada uopće nisu bili obligatorni te su nastavnici mogli ispuniti druge kriterije za izbor na radno mjesto.\nPotrebno je uzeti u obzir i postojeći klizni model prerasporeda radnog vremena, koji se ovim kriterijima faktično anulira uslijed nemogućnosti ispunjenja horizontalnih i drugih uvjeta odnosno snažno pomjera u projektu znanost, a na štetu radnih sati u nastavi, što potencijalno pogoduje dodatnom zapošljavanju na najnižim razinama u sustavu, dok viša radna mjesta u nastavi sudjeluju tek u nužnoj mjeri i primorana su baviti se znanošću kako bi zadovoljili te uvjete. Razumno je očekivati narušavanje kvalitete nastavnog procesa.\nU čl. 6. st. 2. dodatno kao obvezatni kriterij uvodi i citate, kojeg treba obvezatno i kumulativno ispuniti s drugim horizontalnim uvjetima, iako oni do sada nisu bili kriterij. Citati nipošto ne jamče znanstvenu kvalitetu pristupnika, tim više što neki od prestižnih pravnih časopisa nisu uključeni ni u WoS niti u Scopus bazu. Do izražaja posebno dolazi okolnost malog broja domaćih časopisa u pojedinim poljima koji su zastupljeni u traženim bazama, što pak posebno pogađa autore u (primarno) humanističkim i društvenim znanostima koji istražuju naše vlastite pojavnosti, npr. u kontekstu prava hrvatsko građansko ili kazneno pravo, razvitak hrvatskog nacionalnog prava i slično, jer takve teme često nisu dovoljno primamljive uredništvima stranih časopisa koji su indeksirani u traženim bazama, a od neprocjenjive su važnosti ne samo za našu znanost nego i za kulturnu te državnu opstojnost hrvatskog naroda. \nNadalje, uslijed nužde, ovakav model nametnutog i manjkavog kriterija citiranja, dovest će do općeprihvaćenosti masovnog citiranja drugih kolega u instituciji ili koji djeluju u istom polju samo da bi im se povećala citiranost uz jasno očekivanje quid pro quo, iako citirani radovi nemaju ili su tek efemerno povezani s temom novog rada. Moguć je i institucijski pritisak izražen kroz očekivanje da niža radna mjesta u sustavu citiraju one iznad njih, recenzenti odbijaju ili umanjuju vrijednost recenziranog rada zato što oni nisu navedeni kao citirani izvor i sl.\nU čl. 6, st. 3, podst. 2 predviđaju se i stručni projekati (opcionalni unutar obveznih horizontalnih projektnih kriterija), što također otvara put ka politizaciji sveučilišta kroz takve stručne suradnje (uslijed obvezatnosti projekta kao kriterija), jer nema jamstva da će npr. u stručnom projektu s tijelom javne uprave upravo stručnost biti glavni kriterij odabira voditelja projekta, a ne njegovo političko opredjeljenje odnosno interesna povezanost.\nUjedno, uvodi se nedopustivi kriterij vrijednosti projekta koji sam po sebi ne mora puno značiti za kvalitetu projekta i njegove učinke. Kako ovaj vrijednosni kriterij projekta nije predviđen za radno mjesto izvanrednog profesora, proizlazi da vodstvom manje vrijednog projekta pristupnik može zadovoljiti kriterij za to radno mjesto, ali nužno mora voditi još jedan projekt vrijednosti od barem 25.000 eura. Za društvene i humanističke znanosti, u pitanju je iznimno visok kriterij koji će biti teško ispuniti, jer se projekti u pravilu realiziraju s osjetno manjim sredstvima, pri čemu je često i “rezanje” traženih projektnih financijskih sredstava na koje pak voditelj i suradnici ne mogu utjecati (skoro pa praksa HZZ).\nNadalje, imajući u vidu krajnje kratak vakacijski rok od tri godine, docent koji je prema postojećim uvjetima u ovom trenutku napreduje na radno mjesto izvanrednog profesora ima maksimalnih 8 godina (5 godina izvanredne profesure te naviše tri prijelazne godine od stupanja kriterija na snagu preostalog docentskog staža ukoliko ga uopće ima na raspolaganju) kumulativno ispuniti uvjete koji prema postojećim kriterijima uopće nisu bili uvjeti??? Važno je uočiti da su horizontalni uvjeti postavljeni karijerno, tj. za čije je ispunjenje potrebno znatno duže vremensko razdoblje. Uz sve navedeno, djeluje skoro pa nemoguće da sveučilišni nastavnik s 50% (ili 45%) radnog vremena u znanosti (u kojoj su projekti trenutno samo jedan od fakultativnih uvjeta!) u primjeru iznad treba skoro istovremeno sudjelovati na četiri projekta od kojih jedan treba i voditi? Sve to u 5 odnosno potencijalno maksimalnih 8 godina? Dojam je da se svjesno postavlja barijera koja će polučiti institucijsko slabljenje i razgradnju javnih visokih učilišta, uz jasnu tendenciju uvođenja prekarnog rada u znanosti kao sve učestalijeg oblika rada, a time i pada pokazatelja izvrsnosti hrvatske znanosti. Najtužnije od svega, isto se provodi pod egidom poticanja izvrsnosti hrvatske znanosti i njezine međunarodne relevantnosti.\nGlede čl. 6., st. 3 podst. 3, dosadašnji sustav nije vezivao dva (i to fakultativna) kriterija u jedan, pa primjerice mentor nije imao obvezu objave radova s doktorandom te je ponegdje bilo uobičajeno nastaviti zajednički znanstveni rad nakon obrane doktorata te publicirati radove više znanstvene vrijednosti. Ovaj uvjet je sam po sebi krajnje otežavajući nastavnicima na institucijama gdje je malo doktoranada odnosno onima koji su u podređenom položaju u realizaciji mentorstva na samoj instituciji. Takvi nastavnici ne svojom krivnjom često imaju samo jednog ili dva doktoranda u svojoj karijeri, tim više ukoliko su zaposleni na mnogoljudnoj katedri odnosno zavodu, a često se podrazumijeva „institucijski senioritet“ pa takva mentorstva bivaju moguća tek nakon redovite profesure. U takvom slučaju, čak i da je pristupnik bio mentor, njemu se retroaktivno anulira ovaj već ispunjeni i zadovoljni kriterij prema postojećim uvjetima kroz vezivanje kriterija mentorstva za objavu s doktorandom, a uslijed manjka doktoranada za specifično područje nije izgledno (skoro) ispunjenje ovog uvjeta. Time se i u ovom slučaju grubo krše stečena prava pristupnika i postavlja temelj pravnom sporu u kojem će on izgledno uspjeti.\nČl. 6. st. 4., uz već iznesene opaske da mjerljivost kroz citiranost ne znači i znanstvenu izvrsnost, nakon inzistiranja na kriteriju citiranosti potom se neshvatljivo traži od pristupnik odricanje citata iz druge baze? Imajući u vidu već spomenutu činjenicu manjeg broja relevantnih domaćih časopisa u navedenim bazama za pojedina polja društvenog i humanističkog područja, okrenutost nacionalnim fenomenima koji nisu od interesa stranim časopisima i td., kriterij je dodatno i krajnje nepotrebno otežavajući za takve nastavnike."]
[565,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6. st. 3. Ujednačavanje navođenja vrsta projekata.\nS obzirom da se u prvoj natuknici navode vrste projekata, predlažemo da se i u drugoj natuknici navode sve te iste vrste projekta, što znači da je potrebno dodati \"institucijski i ostali projekti\".\n\nČl. 6. st. 3. alin. 2. - Određivanje zbirne vrijednost projekta ili radnoga paketa.\nIako vođenje projekta jest dobar kriterij za radno mjesto razine 3, smatra se da određivanje iznosa nije dobar pokazatelj iskustva znanstvenika jer mogućnosti vođenja projekta ili radnih paketa ovise o raznim financijskim okolnostima, a ne samo o kompetencijama znanstvenika. Sukladno navedenom u prethodnim komentarima, predlžemo brisanje vrijednosti projekata.\n\nČl. 6. st. 3. alin. 3. - Mentorstvo i komentorstvo.\nOvakva odredba de facto diskriminira istraživače koji nisu zaposleni na sveučilištima ili ne sudjeluju u doktorskim programima (npr. zaposlenici znanstvenih instituta, inozemnih institucija, projektnih centara).\nPredlažemo izostaviti ovaj kriterij ako se svima ne mogu osigurati jednaki uvjeti njegova ostvarivanja. Ova odredba zaposlenike instituta stavlja u nepovoljan položaj jer su u znatnoj manjoj mogućnosti biti mentori doktorandima. \n\nČl. 6. st. 4. Baze i citati.\nRelevantne baze za ostvarivanje minimalnog broja citata su WoS i Scopus, pri čemu pristupnik odabire jednu od tih baza za izračun broja citata. Predlažemo da pristupnik može izabrati jednu od tih baza za izračun broja citata ili ih kombinirati. Bitno je da se baze mogu kombinirati umjesto da se mora birati jednu jer neki radovi mogu biti citirani u jednoj bazi, a drugi radovi u drugoj bazi. Prema tome, ako se izabere jednu od njih, moguće je da će pristupnik izgubiti određeni broj citata. Također, predlažemo da se i druge važne baze za ostvarivanje minimalnog broja citata mogu uzeti u obzir, a ne samo dvije navedene, ili pristupnik može dokazati broj citata za svaki rad koristeći dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus.\nDalje, dio koji glasi \"pruža dokaze o citiranosti svojih radova\" ostavlja potencijalno “sivu zonu” u dokazivanju. Sugestija je specificirati na koji način će se dokazivati citiranost (primjerice, hoće li to biti putem tražilice Google Scholara ili na neki drugi način)."]
[566,"TETYANA FUDERER","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6. (3). Uvjet mentorstva doktorske disertacije kao jedan od obveznih kriterija za struke u kojima mentorstva nije moguće ostvariti (relativno novi studij, manji broj nastavnika i studenata) nisu prihvatljiva."]
[567,"IVAN ZUPANC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Primjedba na članak 6, stavak 2.\nPitanje/primjedba\nZa razliku od st. 1 ovog članka (''...koji je bio član...''), ovdje nije precizirano trajanje članstva. Mora li projekt biti završen da bi uvjet bio ispunjen ili ne? Ako da, onda vrijedi ista opaska kao i za prethodni st. 1 članka o konačnoj primjeni Kriterija i trajanju projekata.\nPrijedlog\nBolje definirati/uskladiti stavak 1 i stavak 2, te pritom uzeti u obzir da se za sve pristupnike ne primjenjuju novi Nacionalni kriteriji nakon 36 mjeseci, već da svaki pristupnik za idući izbor, neovisno o proteklom vremenu od stupanja na snagu novih Nacionalnih kriterija, može birati primjenu kriterija iz Priloga 1 Nacionalnih kriterija ili novih Nacionalnih kriterija, u okviru redefinicije prijelaznih i završnih odredbi.\n\nPrimjedba na članak 6, stavak 3.\nPitanje/primjedba\nZa razliku od st. 1 ovog članka (''...koji je bio član...''), ovdje nije precizirano trajanje članstva. Mora li projekt biti završen da bi uvjet bio ispunjen ili ne? Ako da, onda vrijedi ista opaska kao i za prethodni st. 1 članka o konačnoj primjeni Kriterija i trajanju projekata.\n\nPrijedlog\nBolje definirati/uskladiti stavak 1 i stavak 3, te pritom uzeti u obzir da se za sve pristupnike ne primjenjuju novi Nacionalni kriteriji nakon 36 mjeseci, već da svaki pristupnik za idući izbor, neovisno o proteklom vremenu od stupanja na snagu novih Nacionalnih kriterija, može birati primjenu kriterija iz Priloga 1 Nacionalnih kriterija ili novih Nacionalnih kriterija, u okviru redefinicije prijelaznih i završnih odredbi.\n\nPrimjedba na dio stavka „čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci).\n\nPrijedlog\n\nNavesti bez iznosa u EUR. Iznosi vrijednosti projekata dani su proizvoljno odnosno nije jasno na temelju kojih kriterija su odabrani ti iznosi. Iznos projekta nije i ne može biti kriterij definiranja projekta."]
[568,"MIRNA SINDIČIĆ SABLJO","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Financijska vrijednost projekta nije pokazatelj njegove kvalitete i ne bi ju trebalo propisivati."]
[569,"ESTER VIDOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Katedre za Humanističke znanosti i umjetnička područja Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci:\nSmatramo da financijska vrijednost projekta (od 5.000 do 25.000 eura, ovisno o tipu projekta) nije indikator znanstvenog doprinosa i relevantnosti projekta te predlažemo reviziju financijskog iznosa projekata- stavak 3). Također predlažemo uključivanje autocitata u sveukupan broj citata za radna mjesta razine 3 i 4 zbog činjenice da su neke teme slabo istraživane te su autori koji se bave takvim temama zakinuti ukoliko se ne mogu referirati na svoje prethodne radove. (st.4). Tzv. \"institucijski\" mentori doktorandima su u privilegiranom položaju u usporedbi s \"izvaninstitucijskim\" (neki fakulteti nemaju doktorske studije pa niti mentor ne može biti \"institucijski\") jer im mentorstvo nije valorizirano, kao niti objava rada s doktorandom. Predlažemo da se status \"institucijskih\" i \"izvaninstitucijskih\" mentora doktorandima izjednači."]
[570,"TOMISLAV KRZNAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Citiranost rada nije relevantna mjera kvalitete rade, posebno u humanističkim znanostima."]
[571,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Iznos odobren za provedbu projekta ne može biti relevantan ni presudan s obzirom na različitost projekata i određena, nerijetko i skromna financijska sredstva.\nPropisivanje minimalnog broja citata nerealno je i u konačnici neodrživo pogotovo za struke kojima se bavi manji broj znanstvenika, a koje su od ključne nacionalne važnosti.\nSvaki studij u Republici Hrvatskoj nema i svoj doktorski studij pa je uvjet mentoriranja doktorskih radova koji uz to još trebaju biti i obranjeni - potpuno nerealan."]
[572,"NENAD VRETENAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","I. Citati\nBrojanje citata nije prihvatljiva mjera za kvalitetu znanstvenog rada. Posebno nije prihvatljivo da se brojanje citata koristi kao ključna mjera. Za to ima puno razloga i spomenuti ću samo neke od njih:\n- Broj citata u značajnoj mjeri ovisi o popularnosti časopisa/izdavača - to znanstvenike gure prema objavama u popularnim, a ne nužno kvalitetnijim izdavačima jer će isti rad gotovo sigurno imati puno više citata ako je objavljen u časopisu sa visokom cijenom objave i agresivnim marketingom. S obzirom da ovaj pravilnik evidentno prilično ekonomski procjenjuje znanstvene rezultate (vidljiv u dijelu s projektima koji se cijene isključivo prema visini iznosa), moram napomenuti da inzistiranje na citatima kao ključnom pokazatelju uspješnosti rada/znanstvenika gura znanstvenike prema skupljim objavama u popularnim časopisima. A to posljedično znači i neracionalno trošenje sredstava iz znanstvenih projekata.\n- Formulacija po kojoj se citati broje samo na WoS ili Scopus bazi (kandidat izabere koju od dvije baze želi) znači da će se brojati samo citati na WoS publikacije autora koji su objavljeni u WoS publikacijama. Isto je za Scopus. Primjerice, kad hipotetski autor svoj najbolji rad do tada objavi bilo gdje izvan WoS baze i na tom radu ostvari tisuće citata, nijedan mu se neće brojati jer njegov rad nije referenciran u WoS bazi. I to čak ni u slučaju da je svih tisuću citata objavljeno u publikacijama objavljenima u WoS-u. Još apsurdnija je hipotetska situacija da autor dobije tisuću citata u WoS publikacijama za članak objavljen u Scopusu pa se ni to neće brojati. Za ilustraciju, slavni članak nobelovca Ronalda Coasea ima na Google Scholaru nešto preko 60.000 citata, ali kako rad nije objavljen u WoS-u autor u ovom prijedlogu uvjeta za napredovanje temeljem tog članka ne bi dobio nijedan citat koji bi ga kvalificirao za izbor u zvanje. Takvih primjera ima na tisuće, izdvojio sam samo meni najpoznatiji.   \n- Citate se dobiva i može dobivati i kao kritiku/osporavanje nekog znanstvenog rada jer je jedini način da se znanstveni rad znanstveno ospori to da ga se citira u članku kojim ga se osporava. \nUnaprijed odbacujem primjedbu da citati nisu problem jer je ljestvica postavljena nisko. Problem korištenja citata kao izdvojenog ključnog kriterija je načelan, a ne vezan uz broj. Uostalom, ako u ovoj verziji prođu, na prvim izmjenama i dopunama taj broj mora biti povećan i tada neće biti moguća rasprava da se broj citata na ovaj način uopće ne bi smio uzimati u obzir jer će se raditi samo o modifikaciji već postojećeg kriterija.\n\nII. Financijski prag kao mjera uspješnosti \nProcjenjivanje vrijednosti nečijeg znanstvenog rada se svakako može gledati i kroz sudjelovanje u izvođenju znanstvenih projekata i vođenju znanstvenih projekata. Međutim, inzistiranje na tome da je odobrena vrijednost znanstvenog projekta mjera kvalitete nečijeg znanstvenog rada je pogrešno. Naime, osim što takav kriterij u povoljniji položaj stavlja znanstvenike koji su manje ili nimalo angažirani u nastavi, odnosno mogu si priuštiti koncentrirati sve svoje radno vrijeme samo na rad na projektima, stvara se i paradoks prema kojem više vrijedi onaj tko više troši, a ne onaj tko više stvara. Potonje je usko povezano s mojom primjedbom vezanom uz citate kao mjeru nečijeg znanstvenog uspjeha jer će do citata najlakše doći oni koji će biti spremni plaćati tisuće eura za objavu rada u najpopularnijim časopisima. To se ne odnosi samo na vječito spominjanu MDPI grupu koja samo kroz časopis Sustainability godišnje publicira i do 16.000 znanstvenih radova visoke vidljivosti, već i na druge publikacije koje naglasak svog uspjeha stavljanju prvenstveno na vidljivost te isu doslovno naplaćuju. Prema tome, hipotetski znanstvenik bi mogao svoj znanstveni rad objaviti u vrhunskom časopisu, ali time ne samo dobiti manje citata nego da je izabrao primjerice spomenuti Sustainability ili neku drugu publikaciju slične filozofije, nego će njegov znanstveni učinak biti manje cijenjen i kod napredovanja. Naime ako je izabirao časopise koji ne prednjače po naplaćivanju troškova objave pa u projektnim prijavama nije tražio dostatne iznose, neovisno o stvarnom znanstvenom outputu, njegov će rad biti ocijenjen nedostatnim i neće zadovoljiti navedeni kriterij. \n\nIII. Micanje potojećih kriterija rektorskog zbora\nMicanje cijelog niza kriterija rektorskog zbora koji su vezani uz nastavne i institucionalne doprinose izravno obezvrjeđuje samo minuli rad tisuća znanstvenika koji su u cijeloj dosadašnjoj karijeri besplatno i s ciljem doprinosa sustavu ispravljali bezbrojne diplomske radove, ili na razne načine kroz rad u odborima i povjerenstvima unaprjeđivali razvoj visokih učilišta i sustav kontrole kvalitete znanstveno-nastavnih institucija. Kriterije rektorskog zbora je vjerojatno trebalo obnoviti, ali ne i dekretom izbrisati jer se time u znanstveno-nastavnom zvanju u budućnosti neće uopće uvažavati nastavna ni razvojna komponenta rada na visokim učilištima.\nDe jure ukidanjem kriterijima rektorskog zbora, posebno onih vezanih uz nastavni i institucijski doprinos se čini golema društvena šteta jer su visoka učilišta učilišta. Cilj njihova rada nije samo znanost, to je cilj znanstvenih instituta. Ako netko misli da je gledanje isključivo znanstvene komponente rada zaposlenih u znanstveno-nastavnim zvanjima dobro za društvo, izrazito je u krivu.\n\nZaključno, predlažem da se umjesto ovog prijedloga kriterija (koji ne mogu činiti dugoročno dobro ni hrvatskom društvu ni znanstvenoj zajednici) unaprijede postojeći kriteriji na način da se u njima istakne i pojača ono što čini prioritete."]
[573,"SVEUČILIŠTE VERN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Stavak 6. predlaže se brisati s obzirom da je navedeno protivno odredbi članka 42. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti koji utvrđuje da se nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[574,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Mjerenje vrijednosti znanstvenoga rada humanističkih znanstvenika u Hrvatskoj ali i u inozemstvu brojanjem radova i citiranosti prema privatnim i komercijalnim anglo-saksonskim bazama podataka Scopus i Web of Science posve je neprimjereno i nerijetko daje posve krivu sliku o znanstveniku. Za primjere se mogu uzeti vrhunski znanstvenici iz humanističkoga područja, npr. članovi najviše hrvatske znanstvene i umjetničke institucije - Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (WoSCC još slabije zastupa znanstvene publikacije iz humanisitčkih znanosti nego Scopus, stoga se uzima u obzir Scopus):\n-2019. preminuli akademik Radoslav Katičić, svjetski renomirani slavist, kroatist, lingvist, indolog i klasični filolog (Scopus: 16 citata, 5 radova)\n-2022. preminuli prof. emer. Viktor Žmegač, germanist, književni teoretičar, muzikolog (Scopus: 0 citata, 2 rada),\n-akademik August Kovačec, romanist i lingvist (Scopus: 4 citata, 6 radova),\n-akademkinja Milena Žic Fuchs, anglistica i kognitivna lingvistica (Scopus: 21 citat, 7 radova)\n-akademik Žarko Dadić (Zavod za povijest i filozofiju znanosti HAZU, Scopus: 2 citata, 2 rada),\n-razni članovi HAZU bez ijednoga su ili s manje od 10 citata iz područja humanističkih ali i nekih društvenih znanosti!\n\nProblematično je i zamjensko rješenje da pristupnici za izbor na viša radna mjesta prilažu dokaze o citiranosti vlastitih radova, pogotovo zato što bi se broj traženih citata, prema najavi, s protokom godina povisivao. Skupljanje takvih dokaza u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti može predstavljati velik i nezahvalan posao jer sveučilišni znanstvenici predani svojemu poslu, a ne koruptivnom umrežavanju radi uzajamnoga osiguravanja citiranosti, obično samo slučajno saznaju da ih je netko citirao u nekoj knjizi ili zborniku, pogotovo ako je riječ o knjigama iz inozemstva do kojih nije uvijek lako ni doći, a kamoli znati za citate. Osim toga, kako se pokazalo iz široke rasprave na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, i malen broj citata može biti problem u nekim poljima i granama humanističkih znanosti jer su znanstveno vrijedni radovi pisani na još neistražene i veoma specifične nacionalne teme u slaboj prilici da budu citirani. A takva istraživanja želimo poticati, a ne samo gomilanje literature na popularne teme. Citati su sami različite vrijednosti jer mnogi mogu biti samo bibliografske jedinice u radu (ili čak citati koji osporavaju vrijednost rada na kojega se referiraju), a drugi su priznanje znanstvenoga otkrića ili znatnoga znanstvenoga prinosa. Ovakvi kvantitativni i izvanjski pokazatelji svakako ne bi smjeli biti eliminacijski kriterij, nego se konačan sud o nečijem znanstvenom radu treba temeljiti na sustručnjačkoj recenziji (engl. peer review) objavljenih radova pristupnika za više radno mjesto."]
[575,"SVEUČILIŠTE VERN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predloženi kriteriji citiranosti zahtijevaju temeljitu doradu. Postojeći sustav vrednovanja znanstvene produktivnosti u Hrvatskoj prepoznaje važnost bibliometrijskih pokazatelja kao objektivnih instrumenata procjene znanstvenog doprinosa, no trenutni prijedlog ne osigurava dovoljno jasnu hijerarhiju zahtjeva koji bi odgovarala stvarnim obvezama i očekivanjima na različitim razinama radnih mjesta. Kriteriji moraju poštovati načelo postupnosti napredovanja koje zahtijeva proporcionalno povećanje zahtjeva, pri čemu europski standardi naglašavaju važnost transparentnih i dosljedno primijenjenih kriterija kroz sve faze akademske karijere. Sustav vrednovanja mora osigurati jednaku mogućnost napredovanja svim nastavnicima i znanstvenicima neovisno o izboru u određenom znanstvenom polju, pri čemu je ključno da se kriteriji temelje na objektivnim bibliometrijskim analizama te se stoga preporučuje temeljita revizija predloženih kriterija uz konzultacije i međusobnu koordinaciju matičnih odbora, a kako bi se osigurala njihova znanstvena utemeljenost, praktična primjenjivost i usklađenost s načelima akademske izvrsnosti."]
[576,"VALERIJA BARADA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: za tablicu naznačiti da se radi o kumulativnim citatima."]
[577,"VALERIJA BARADA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Čl. 6, stavak 4. - „Iznimno, u području Društvene znanosti, u polju Pravo i u području Humanističke znanosti pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze (WoS ili Scopus) ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus.“ – Nije jasno što se računa kao dokaz o citiranosti u knjigama i drugim publikacijama koje nisu WoS ili Scopus. Je li to citiranost prema Google Scholaru? Trebalo bi precizirati na koji se način dokazuje citiranost u drugim publikacijama. No svakako treba zadržati citatnost u drugim publikacijama, jer su važne za društvene znanosti. \n- Ukoliko su relevantne baze za utvrđivanje citiranosti Wos i Scopus nije prihvatljivo da se ukupan broj potrebnih/ostvarenih citata dokazuje samo iz Wos-a ili samo iz Scopus-a (odnosno jedne od tih baza). Važno je ispraviti ovaj stavak i navesti da se potrebni broj citata dokazuje iz baza Wos i Scopus (zajedno). Razmisliti o slučajevima kada se isti citat preklapa u različitim bazama."]
[578,"VALERIJA BARADA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: pod stavak 3) - „mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada“ – Što je sa znanstvenicima na institutima koji nemaju toliko prilika biti mentori, pa čak ni „institucijski mentori“ ukoliko na instituciji ne postoji dovoljan broj doktoranada? Što je s osobama zaposlenim na visokim učilištima na smjerovima koji nemaju vlastite doktorske programe? Ovime se potencijalno potiče otvaranje većeg broja (ne)potrebnih doktorskih studija i nekritičko dijeljenje mentorstava.; Dodatno u stavku 3) - u tom dijelu treba izbaciti vrijednosti projekta u eurima (jer pitanje je hoće li će dovoljan broj projekata s takvim iznosima biti uopće dostupan istraživačima u Hrvatskoj. Odnosno, nedostatak dovoljnog broja takvih projekta bi mogao utjecati na to da neki/mnogi nastavnici/istraživači neće biti u mogućnosti napredovati u zvanja 4 i 5 razine)."]
[579,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","članak 6. st. 3. al. 2.. - vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt, ili vođenje institucijskog projekta, ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\n\nčlanak 6. st. 3. al. 3.: Mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora."]
[580,"UNA MIKAC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","S obzirom na definiciju projekta koji bi se po ovom projektu priznali u smislu sudjelovanja i vođenja, mislim da bi prilikom definiranja ovih kriterija trebalo uzeti u obzir i izvore financiranja koji su dostupni znanstvenicima u Hrvatskoj. Vjerujem da je moguće napraviti projekciju koliko u prosjeku voditeljstva i sudjelovanja na projektima je moguće u okviru HRZZ, EU i drugih redovno dostupnih natječaja (s obzirom na ukupni financijski iznos natječaja) te procijeniti koliko bi hrvatskih znanstvenika uopće teoretski moglo zadovoljiti ove uvjete u razdoblju koje slijedi."]
[581,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\n1. Predlažemo isključivanje svih financijskih pragova (5.000 EUR, 10.000 EUR, 25.000 EUR, 50.000 EUR) iz kriterija za vrednovanje projekata i uloga voditelja. \nPostavljanje minimalnih iznosa kao uvjeta za priznavanje projekata ili voditeljskih uloga nije opravdano jer financijska vrijednost nije adekvatan pokazatelj znanstvene relevantnosti, već prvenstveno odražava dostupne izvore i strukturu financiranja u pojedinim znanstvenim područjima. Propisani financijski pragovi premašuju realno dostupna sredstava u području društvenih i humanističkih znanosti, gdje su dodijeljeni iznosi u pravilu niži nego u STEM područjima. Takvi kriteriji stavljaju znanstvenike u društvenim i humanističkim znanostima u neravnopravan položaj s obzirom da će zbog objektivnih okolnosti teže ispunjavati zadane uvjete. \n\n2. Nije jasno uključuje li formulacija kriterija „vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta..“, propisanih za izbor pristupnika na radno mjesto razine 3 i za izbor na radno mjesto razine 4, vođenje projekata koji nemaju formalnu strukturu radnih paketa. Smatramo da je svakako potrebno vrednovati i vođenje projekta bez formalne strukture radnih paketa. Predlažemo sljedeću dopunu formulacije kriterija: „vođenje projekta ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta..“.\nMnogi znanstveni projekti, osobito u području društvenih i humanističkih znanosti, nemaju formalno definirane radne pakete, ali to ne umanjuje njihovu složenost ili znanstvenu relevantnost. Cilj kriterija treba biti vrednovanje znanstvenog doprinosa. \n\n3. Predlažemo prilagodbu kriterija mentorstva ili komentorstva barem jednog obranjenog doktorskog rada pri izboru na radno mjesto razine 4, koji je ispunjen ako je pristupnik bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom, kao i jasnije definiranje pojma institucijskog mentora.\nOvaj kriterij stavlja u nepovoljan položaj znanstvenike koji rade na odsjecima ili sastavnicama koje ne provode doktorske studije, zbog čega smatramo da ga je potrebno prilagoditi tako da ne isključuje znanstvenike koji nemaju mogućnost mentoriranja doktoranada unutar vlastite institucije. Dodatno, potrebno je pojasniti na koga se odnosi pojam institucijski mentor budući da u praksi postoji i razlika između mentorstva koje se odnosi na izradu doktorskog rada i onoga koje se odnosi na nastavu i planiranje karijere doktoranda. Uz to,  mentor i doktorand ponekad nisu s iste ustanove, što dodatno stvara nejasnoće u tumačenju ovog kriterija."]
[582,"OZREN PILIPOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U pogledu citiranosti (10 odnosno 20 citata za redovitu profesuru te trajni izbor) postoji potreba izrade institucijskog testa održivosti za svako područje odnosno polje, iz postojećih, javno dostupnih podataka citiranosti u WoS ili Scopus bazi. Potrebno je vidjeti koliko postojećih redovitih profesora te profesora u trajnom izboru udovoljava navedenom kriteriju (i kriterijima u cjelini), pa će tek tada biti moguće utvrditi jesu li navedeni kriteriji citiranosti (i drugi kriteriji) primjenjivi i prihvatljivi."]
[583,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Tablica 1. Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima. \n\nDruga obaveza COARA sustava je ukidanje svih bibliometrijskih (kvantitativnih) podataka kao relevantnih za procjenu vrednovanja znanstvenoga postiguća. Ovakvo nametanje obaveznoga broja citata dovest će do međusobnog dogovorenog (kolegijalnog) sustava, interesnoga udruživanja, manipuliranja, a ne istinskog pokazatelja vrijednosti znanstveoga postignuća\nTakođer, ostaje nejasno kako bi autori trebali znati za relevantne citate, pogotovo ako su citirani u publikacijama na drugim jezicima, a ne samo na hrvatskom i engleskom."]
[584,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 6., stavak (5):\nNavesti što se podrazumijeva pod izrazom \"uređen i ažuran CroRIS profil\" (npr., ažurirani projekti, publikacije, ORCID povezanost, mentorstva)."]
[585,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime svih matičnih odbora za područje prirodnih znanosti:\n\nČlanak 6., stavak (2) i stavak (3), druga uvlaka:\nDodati riječ \"projekta\" iza \"vođenje\" na početku rečenice.\nDodati \"(kako je objašnjeno u članku 3.)\" iza \"barem jednog projekta\"."]
[586,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","stavak 1. Ovaj stavak treba premjestiti u poglavlje „Horizontalni kriteriji“, tako da bude ili zasebni članak u okviru tog poglavlja ili da bude jedan od stavaka članka 6.\nstavak 2.a\nČini nam se da je održavanje tri pozvana i/ili plenarna predavanja u pet godina priično težak kriterij za ispuniti. Predlažemo smanjenje broja pozvanih i/ili plenarnih predavanja na dva predavanja.                                                                                                                                       stavak 2.b                                                                                                                                                      Bolje definirati odredbu tako da bude jasno da se vremensko trajanje (od najmanje 1 godine) odnosi na uredništvo ili članstvo u uredništvu časopisa.                                                                                         \nKod zbornika nije precizirano kakvih zbornika (vjerojatno s konferencije) niti kakvih radova (vjerojatno znanstvenih). Definirati vrstu zbornika kao i vrstu radova u zbornicima.         \nstavak 2.d\nPredlažemo u stavku smanjenje broja međunarodnih znanstvenih skupova.         \n\nstavak 2.i\n'dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija. ' \nOvako definirano ne uključuje publikaciju dvostrukog broja radova (prema čl. 12.) – bilo bi dobro i to dodatno vrednovati.\nOdnosi li se dvostruka ispunjenost samo na članstvo u projektnom timu i vođenje projekta ili i na citiranost i mentorstvo doktoranada? Znači li to da se dvostruko veći broj citata od navedenih u tablici smatra ispunjenjem ovog kriterija? Stavak treba jasnije definirati.                 \n\nstavak 3.\nPredlažemo promjenu stavka tako da bude jasno da se vrednuje i mandat čije obnašanje je u tijeku \"- pristupnik obnaša ili je obnašao najmanje polovinu mandata čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smjenjen zbog povrede radnih obaveza)“."]
[587,"IVAN KRALJEVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U PULI\nSt. 4. Objasniti na koji način to pristupnik može učiniti? Također nije definirano koja vrsta dokaza će biti zadovoljavajuća i tko će biti zadužen za izradu i brojanje citata bez autocitata (knjižnica, fakultet, sveučilište ili)? Ne postoji mogućnost praćenja citiranosti svih radova pristupnika za publikacije koje nisu u bazama WoS ili Scopus (posebice za zbornike i knjige)."]
[588,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. stavak 4.\n\nU ovoj odredbi potrebno je pojasniti način dokazivanja ukupnog broja citata za sve radove, knjige i zbornike pojedinog znanstvenika neovisno o tome jesu li u WoS-u i Scopusu."]
[589,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Iz ovog prijedloga se vidi da se nejednakosti između znanstvenih područja produbljuju, te da se brojevi potrebnih citata jako razlikuju. Još više, broje se samo citatiiz indeksnih baza WoS i Scopus, čime se direktno pogoduje izdavačima tih indeksnih baza. Povrh toga, za pristup tim bazama se na nacionalnoj razini izdvajaju ogromna sredstva, koja bi se u suprotnom mogla izdvojiti za unapređenje hrvatskog znanstvenog izdavaštva ili samih istraživanja. To je u potpunosti suprotno Planu S, preporukama CoARA koalicije, te tendencijama razvijenih europskih zemalja koje se odmiču od tradicionalne metrike i u fokus stavljaju samu kvalitetu istraživanja i znanstvenih radova koji iz njih proizlaze. Kao što izvještaji pokazuju, kvaliteta rada nije proporcionalna broju citata u indeksnim bazama WoS i Scopus, naročito uzevši u obzir da pojedini časopisi koriste razne metode njihovog povećavanja koje nisu etične niti transparentne. Osim toga, hrvatski znanstveni časopisi se ovim prijedlogom stavljaju u nepovoljan položaj, jer časopisi koji objavljuju na hrvatskom jeziku imaju manje šanse biti uvršteni u te baze, a radovi objavljeni u hrvatskim časopisima koji jesu indeksirani u tim bazama imaju manje citata jer tim bazama treba min. 3-4 mjeseca da indeksiraju novi broj časopisa, na što ih Udruga ZNAK stalno upozorava."]
[590,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","članak 6. stavak 3. alineja 3.\nU ovoj odredbi problematičan je kriterij zajedničkog rada institucijskog mentora s doktorandom jer to nije praksa u humanističkim znanostima, te otvara pitanje utvrđivanja stvarnog doprinosa mentora i doktoranda, kao i mogućnost manipuliranja supotpisivanjem mentora. Doktorandu bi u takvom slučaju mogla biti otežana mogućnost dokazivanja znanstvene samostalnosti prilikom prijava kompetitivnih projekata budući da pojedini međunarodni evaluatori projektnih prijava smatraju takvu praksu neetičnom i dokazom nesamostalnosti doktoranda te korištenja pozicije moći mentora."]
[591,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\n\nSmatram da novčana vrijednost projekta ne smije biti kriterij za vrednovanje projekata. Predloženi kriterij koji uvjetuje izbor na radno mjesto razine 4 projektima zbirne vrijednosti od najmanje 25.000 EUR za društvene i humanističke znanosti, iako nominalno niži od onog za ostala znanstvena područja, nije utemeljen na realnim mogućnostima financiranja u ovom području. Većina kompetitivnih i institucijskih projekata u društvenim i humanističkim znanostima u Hrvatskoj (pa i u širem europskom prostoru) redovito se financira u iznosima znatno ispod propisanog praga, neovisno o znanstvenoj vrijednosti i složenosti samog projekta.\nOvime se implicitno diskriminiraju znanstvenici iz područja društvenih i humanističkih znanosti, jer im se otežava ispunjavanje kriterija temeljenog na uvjetima koji su objektivno teže dostižni u njihovom znanstvenom okruženju. Ujedno se umanjuje vrijednost stručnih i razvojnih projekata koji imaju visok društveni doseg i znanstveni doprinos, ali niže budžete.\nTakođer, uvjet nije ostvariv unutar prijelaznog razdoblja od 36 mjeseci, a svakako je neodrživ i u smislu zahtjeva da svaki kandidat za više znanstveno radno mjesto bude voditelj projekta.\nPredlažem da se:\n● ukloni novčani prag, ili\n● jasno navede da je zbroj više manjih projekata prihvatljiv, te se taj zbroj izričito računa kao kumulativan doprinos.\nOva izmjena omogućila bi realniju i pravedniju evaluaciju doprinosa istraživača u različitim znanstvenim kontekstima, uz očuvanje jednakih standarda kvalitete rada, ali s uvažavanjem razlika u dostupnim resursima među znanstvenim područjima.\n\n- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\n\nOvom stavkom se u nepovoljan položaj stavljaju stručnjaci iz područja iz kojih ne postoje doktorski studiji na matičnom sveučilištu. Također, brojni izvrsni znanstvenici svojim su znanstvenoistraživačkim interesima i komptencijama vezani uz uska područja. Usto mnogi djeluju u strukama, odnosno znanstvenim poljima, koja imaju razmjerno mali broj aktivnih djelatnika te obrazuju vrlo mali broj doktoranada. Zbog toga mogu ostati prikraćeni za mogućnost mentoriranja, bez obzira na svoju sposobnost i spremnost na takav angažman. Mentorstvo rada ne bi se trebalo vrednovati I dodatnim kriterijem objavljivanja rada jer to implicira da se kvaliteta mentoriranja vrednuje kroz objavljivanje. Kvaliteta ni uspješnost mentoriranja ne mogu se ogledati u zajedničkome objavljivanju rada mentora i doktoranda nakon obrane disertacije, već drugim faktorima, čije specificiranje analiziranjem prava/odgovornosti mentora/doktoranda podržavamo; ovakvim operacionaliziranjem uspješnoga mentoriranja objavom rada s doktorandom na temu doktorske disertacije, kojoj je jedini autor doktorand (a nikada mentor), formalno se validira etički neprihvatljiva praksa tzv. gostujućega autorstva\n\n4) …… Iznimno, u području Društvene znanosti, u polju Pravo i u području Humanističke znanosti pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze (WoS ili Scopus) ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus.;\n\ndržim nužnim opisati koje su to iznimne situacije i na koji se način spomenuti dokazi koje je pristupnik dužan podastrijeti pružaju.\n\nTakođer, s obzirom na specifičnost područja sinologije, predlaže se da se objavljivanje i citiranje znanstvenih radova u časopisima koji su referirani u bazi podataka China National Knowledge Infrastructure (CNKI) [https://www.cnki.net/index/], izjednači s objavljivanjem i citiranjem u časopisima indeksiranim u bazama Web of Science (WoS) i Scopus."]
[592,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. Tablica 1\nKOMENTAR: Predlaže se uskladiti potreban broj citata na razini istog znanstvenog područja, odnosno unutar znanstvenog područja biotehničkih znanosti sva znanstvena polja bi trebala imati istu potrebnu citiranost."]
[593,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. stavak 3. točka 3.\nKOMENTAR: Predlaže se brisanje obaveznog kriterija mentorstva ili komentorstva obranjenog doktorskog rada kao nužnog uvjeta za napredovanje. Naime, u praksi je ostvarivanje ovog kriterija otežano zbog kompleksnosti i dugotrajnosti doktorskih istraživanja - često je potreban višegodišnji vremenski period od imenovanja mentora do obrane doktorskog rada, što onemogućuje pravovremeno ispunjenje tog uvjeta u okviru pojedinih izbora, osobito kod kandidata koji tek počinju sudjelovati u mentorskom radu."]
[594,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. stavak 3. točka 2.\n\nKOMENTAR: Predlaže se izmjena na način da se omogući vođenje radnih paketa unutar kompetititivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za zadovoljavanje traženog uvjeta vođenja projekta eventualno uz povećanje broja vođenih radnih paketa na dva."]
[595,"DANIJEL NESTIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 3. mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada je teško ostvarivo za znanstvenike na javnim institutima, vjerojatno zato se za institucijskog mentora uvodi mogućnost da ima barem jedan zajednički rad s doktorandom, ali tu treba precizirati radi li se o zajedničkom radu u okviru izrade doktorskog rada ili može biti i izvan toga. Provjeriti je li termin „doktorand“ usklađen s važećom regulativom. U skladu sa Zakonom, institucijski mentor se dodjeljuje suradnicima, odnosno asistentima i višim asistentima, što znači da mentorstvo ne završava obranom doktorskog rada. U tom slučaju bi imalo smisla priznati i zajednički rad institucijskog mentora s asistentom i višim asistentom bez obzira je li on nastao u okviru izrade doktorskog rada ili nije."]
[596,"IVANA OLUJIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Insistiranje na objavljivanju u časopisima koji su indeksirani u bazama Scopus i WoS potiče objavljivanje na engleskom, dok bi cilj kriterija za napredovanje – barem u filologijama – moralo biti poticanje objavljivanja na jeziku struke i na hrvatskom."]
[597,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Uvođenje horizontalnih kriterija predstavlja najveću novost ovih Nacionalnih kriterija. Stoga je nužno osigurati adekvatnu mjeru fleksibilnosti tog skupa kriterija, posebice kako bi se omogućile različite karijerne putanje i doprinos u različitim aspektima rada, posebice kada su u pitanju zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima. Svođenje horizontalnih kriterija dominantno na projektne aktivnosti u znanosti smatramo problematičnim iz perspektive odnosa između znanstveno-nastavnih radnih mjesta i znanstvenih radnih mjesta. Također, valja uvažiti i činjenicu da projektni tip znanstvenog rada nije jednako potreban i poželjan u različitim područjima i poljima. Širi doprinos zaposlenika koji se biraju na najviša zvanja, izvan samog doprinosa znanstvenim spoznajama kroz objavljene znanstvene radove, u vidu doprinosa razvoju znanstvene i akademske zajednice te društvenoj misiji jest kriteriji o kojem se može promisliti, ali bi ga trebalo operacionalizirati širom lepezom mogućih doprinosa. \n\nPredlažemo uklanjanje financijskih iznosa kao kriterija značaja i relevantnosti bilo koje vrste projekta i njihovu zamjenu kvalitativnim kriterijima. \n\nTakođer, uvođenje kriterija minimalnog broja citata (bez autocitata, usput potrebno je preciznije definirati i pojam „autocitata“) kako je navedeno u tablici 1. za sva područja i polja, vrlo teško može biti prihvatljivo kao horizontalni kriterij, iako je nedvojbeno da citati u širem smislu predstavljaju mjeru međunarodne prepoznatljivosti istraživanja. Naime, uzimajući u obzir i vrlo jasne razlike u citiranosti pojedinih grana unutar pojedinih polja, ovako postavljeni citatni zahtjevi, osim što nisu analitički vjerodostojni, nisu niti pravedni prema zaposlenicima unutar pojedinih polja/područja/grana, niti će nužno doprinijeti većoj kvaliteti, prepoznatljivost i odjeku hrvatske znanosti i znanstvenika. \n\nStoga predlažemo:\n\na) odustati od kriterija minimalnog broja citata; ili \nb) napraviti jasnu analizu citiranost po pojedinim granama (npr. WoS kategorijama) te propisati minimalan broj citata koji bi odgovarao nekoj međunarodno prepoznatljivoj i analitički utemeljenoj vrijednosti za pojedina radna mjesta na razini grana.\n\nMeđutim, naglašavamo da bi po našem sudu i opcija b), iako tehnički izvediva s danas raspoloživim bazama podataka i informatičkim alatima, bila administrativno i procesno zahtjevna, a dvojbeno uspješna u postizanju deklariranog cilja.\n\nGlavni preduvjet da bi ovako definirani horizontalnih kriteriji bili primjenjivi jest stabilnost financiranja Hrvatske zaklade za znanost i predvidljivost dinamike natječaja za financiranje projekata. Nažalost, do sada ova dva uvjeta nisu bila ostvarena te bi resorno Ministarstvo moralo pružiti garancije i Nacionalnom vijeću i cijeloj akademskoj zajednici da će se to promijeniti. U protivnom, ovako postavljeni kriteriji bit će teško ostvarivi, a mogućnost planiranja karijere prema njima vrlo ograničena, stoga štetna za radne uvjete u sustavu."]
[598,"IVANA KUNDA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","[Komentar je postavljen u ime i za račun Pravnog fakulteta u Rijeci, čije je Fakultetsko vijeće usvojilo ovaj komentar kao dio Očitovanja Pravnog fakulteta u Rijeci u sklopu Savjetovanja s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, na svojoj sjednici održanoj 11. lipnja 2025. godine]\n\nČlanci 6. i 7.\nČlankom 6. Nacionalnih kriterija predstavljen je posve novi segment sustava izbora na radna mjesta kojim se, pored ostalih kriterija, propisuje ispunjavanje horizontalnih kriterija koji bi imali za cilj osigurati znanstvenu izvrsnost i pritom jednakost pri izboru za sva znanstvena područja i polja. Taj paket kriterija kombinacija je sudjelovanja ili vođenja projekta, citata te (ko)mentoriranja obranjenog dekorskog rada, u ovisnosti o razini radnog mjesta za koje se provodi izbor. Člankom 7. omogućeno je zamijeniti jedan od horizontalnih kriterija trima alternativnim kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\nUvođenje paketa horizontalnih kriterija predstavlja oštar zaokret dosadašnjeg sustava i konceptualno mijenja izbore na radna mjesta utječući izravno na oblikovanje cjelokupnih znanstvenih karijera. Dok takav preokret u znanstvenom napredovanju nije nužno loš za hrvatsku znanost, on mora biti planiran u dugoročnom razdoblju, značajno dužem od pet godina između dva izbora kao što je posebno obrazloženo uz prijelazne odredbe. Naime, što je viša razina radnog mjesta na koje se kandidat treba birati prema Nacionalnim kriterijima, to njegov položaj teži jer je svoju karijeru razvijao prema sasvim drugačijim očekivanjima, i to onima iz postojećeg sustava koji uređuje uvjete i kriterije za izbor na radna mjesta. Promjena paradigme uz postavljanje usko definiranih horizontalnih kriterija iziskuje dugoročno karijerno planiranje i stoga takva nagla promjena posebno pogađa kandidate na višim razinama radnih mjesta u sustavu. Tako su kandidati koje bi Nacionalni kriteriji zatekli primjerice na mjestu redovitog profesora u najtežoj poziciji jer imaju bitno teže nove kriterije i bitno manje vremena za njihovo ispunjavanje nakon što su usvojeni, u odnosu na one koji bi trebali biti birani primjerice na radno mjesto docenta. Redoviti profesori bi se suočili s kompletnom revalorizacijom njihove dvadesetogodišnje ili nerijetko dulje karijere koju su legitimno koncipirali i realizirali u okvirima očekivanja zadanih nacionalnim uvjetima i kriterijima koji iako su se mijenjali, nisu bili konceptualno različiti kao predloženi Nacionalni kriteriji (u dijelu horizontalnih kriterija).\nČak i u dugoročnoj perspektivi, predloženi horizontalni kriteriji u značajnoj mjeri ovise o objektivnim okolnostima na koje kandidat nema utjecaj, što se posebice odnosi na uspjeh pri prijavi kompetitivnih projekata te izradi i obrani doktorata doktoranda čiji je kandidat institucijski mentor. I dok uspješnost dobivanja kompetitivnog projekta u određenoj mjeri ovisi o kvaliteti projektnog prijedloga i sposobnostima kandidata, činjenica je da nisu sva područja i polja u istom položaju. Naime, brojni su primjeri preferiranja ili čak ograničavanja prijava na STEM područja u natječajima i praksi. To se odnosi i na domaće, ali i europske te međunarodne institucije koje financiraju znanstvene projekte. Stoga su projekti iz polja prava redovito s manjim udjelima u cjelokupnoj strukturi financiranih projekata u nekom programu. Ove okolnosti stavljaju kandidate koji se biraju u polje prava u bitno nezavidniji položaj kad nastoje ostvariti ovaj kriterij.\nNadalje, uspješnost izrade i obrane doktorata gotovo isključivo ovisi o sposobnostima samog doktoranda. Dodatni problem predstavlja ograničenje na „institucijskog mentora“ u odredbi članka 6., stavka 3. Nacionalnih kriterija, koji se definira u članku 3., točki e. kao „osoba koju nadležno tijelo u skladu s općim aktom visokog učilišta ili znanstvenog instituta imenuje institucijskim mentorom doktoranda“. To odgovara značenju pojma mentora iz odredbe članka 45., stavka 1. ZVOZD-a, dakle, mentora koji je iz reda nastavnika imenovan određenom suradniku na instituciji. To je različito od pojma mentora na doktorskom studiju koji se imenuje u sklopu doktorskog studija kako bi usmjeravao doktorsko istraživanje (što sugeriraju izrazi „mentorstvo ili komentorstvo“ i „najviše dva mentora“) pa bi kandidat prema ovoj odredbi Nacionalnih kriterija, treba ispuniti oba uvjeta (i institucijski mentor, i (ko)mentor na doktorskom studiju – najviše jedna od dva) da bi se uopće moglo kvalificirati za ovaj kriterij. Ovako usko definiranje mentora utječe i na krug doktoranada koji mogu biti uzeti u obzir kod ispunjenja ovog kriterija, što bitno sužava izglede za ispunjenje tog kriterija. Naime, pojedini kandidati neće imati mogućnosti biti mentori nekom od asistenata u znanstvenoj instituciji ako im ne idu u prilog nacionalna i institucijska politika zapošljavanja (koja je tijekom vremena poprimila restriktivne obrise), ili će na to morati čekati godinama i bez svoje krivnje tek sa značajnom odgodom moći ostvariti izbor na više radno mjesto.\nU pogledu kriterija minimalnog broja citata, situacija u pojedinim područjima, poljima pa i granama je toliko različita (što potvrđuju i razlike u tablicama iz Nacionalnih kriterija, ali i komentara u sklopu ovog savjetovanja) da se može zaključiti da je broj citata neprikladni kriterij za horizontalnu primjenu. Posebno u polju prava, međunarodna prepoznatljivost znanstvenika ne izražava se brojem citata radova niti je broj citata bitan element za procjenu takve prepoznatljivosti u drugim državama posebice većim državama članicama Europske unije koje i ako su bile usmjerene na bibliometrijske podatke, od toga se danas bitno odmiču u smjeru kvalitativne procjene kandidatova znanstvenih postignuća i prepoznatljivosti. Prisila na prikupljanje citata može samo rezultirati poticajem na neetične prakse međusobnog citiranja ili dopisivanja na radove drugih autora, koje su danas praktički nepostojeće u hrvatskoj pravnoj znanosti. Ovaj bi kriterij stoga imao više potencijala naštetiti kvaliteti hrvatske pravne znanosti negoli je podignuti.\nSlijedom navedenog, smatramo da je uvođenje horizontalnih kriterija u članku 6. Nacionalnih kriterija preradikalna promjena jer je posve nepredvidljiva, i stoga nerazumna, imajući u vidu da se takvi kriteriji grade tijekom većeg dijela znanstvene karijere, a također je i za velik broj kandidata u polju prava neadekvatan za procjenu i poticanje znanstvene kvalitete, dok može poticajno djelovati na nastanak nepoželjnih akademskih praksi. Budući da svaki pravni akt podliježe testu razumnosti, njegova primjena na Nacionalne kriterije, posebice horizontalne također je potrebna. Zbog svega navedenog, horizontalni kriteriji krše temeljni stupanj načela razumnosti. Tomu je tako jer, motrenjem svih opravdanih komentara i kritika pojedinih kriterija i njihovih elemenata, dolazimo da zaključka da svaki horizontalni kriterij za sebe i zajedno s preostala dva, ne samo da nije pogodan za postizanje proklamirane svrhe (znanstvena izvrsnost, osiguranje kvalitete kadrova u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, jačanje relevantnosti hrvatske znanosti i sl.), već u velikom broju slučajeva predstavlja ugrozu i generira upravo suprotne učinke.\nRješenje koje predlaže Pravni fakultet u Rijeci je:\n1. Brisati ovako oblikovane horizontalne kriterije te zadržati sustav alternativnih kriterija koji bi uvažavali različitosti pojedinih znanstvenih područja i polja te personaliziranih pristupa znanstvenim karijerama u skladu sa suvremenim trendovima u Europskom istraživačkom prostoru. \n2. Podredno tomu, brisati kriterij mentorstva ili komentorstva najmanje jednog obranjenog doktorskog rada.\n3. Podredno tomu, omogućiti alternativno ostvarivanje dva od tri kriterija u članku 7. stavku 1. Nacionalnih kriterija."]
[599,"GORAN VLAŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nPostavlja se pitanje relevantnosti financijskog iznosa projekta (a ne ciljeva/rezultata) za izbor na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto, tj. temeljem čega se povezuje financijski iznos projekta s izvrsnošću zaposlenika na znanstveno-nastavnim ili znanstvenim radnim mjestima. Ako postoji relevantnost financijskog iznosa projekta z procjenu znanstvene izvrsnosti, potrebno je uzeti u obzir da su projekti u području društvenih znanosti nižih vrijednosti. Stoga se predlaže isključivanje kriterija. \n\nVezano uz mentorsto ili komentorstvo, potrebno je jasno definirati pojam \"institucijskog mentora\", posebice uzimajući u obzir specifičnosti instituta, a kako ih se ne bi diskriminiralo. Dodatno, s obzirom na manju priliku pristupa doktorandima osobama zaposlenim na institutima, potrebno je promisliti o mogućem diskriminacijskom učinku ove odredbe. Također, potrebno je definirati \"jedan zajednički rad s doktorandom\" - je li riječ o bilo kojem radu (stručnom ili znanstvenom) ili postoje minimalni kriteriji koji će se propisati.\n\nZakon u članku 42. stavak 3. izričito navodi \"Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto.\" Dakle, nije moguće neke kriterije ne vrednovati jer Zakon propisuje da je potrebno ostvariti polovinu kriterija za izbor na više radno mjesto. Stoga je potrebno promisliti o usklađenosti stavka 6. sa Zokonom.\n\nPotrebno je detaljno pojasniti što podrazumijeva \"vođenje\" i \"institucijsko vođenje\", a s obzirom na moguću kompleksnu strukturu projektnog tima (više koordinatora, više ustrojstvenih jedinica, voditelja na jednoj instituciji, koordinatora više institucija, i slično). Potrebno je specificirati kako se tretira vođenje znanstvenog centra izvrsnosti i vođenje pojedine ustrojstvene jedinice znanstvenog centra izvrsnosti, pri različitim institucijama. Također, potrebno je jednako tretirati \"ostale projekte\" i za sudjelovanje na projektima i za vođenje projekata (da nije da se priznaje za jedno, a ne priznaje za drugo)."]
[600,"RANKA GODEC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. Horizontalni kriteriji: Nije jasno navedeno, računaju li se samo završeni projekti ili tekući projekti za vrijeme izbora na radno mjesto"]
[601,"INSTITUT ZA FIZIKU","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. stavak 6. Tablica citata, tablica 1.\nTrenutni minimalni broj citata za radna mjesta razine 3 odnosno 4 u Tablici citata općenito je vrlo nizak za razinu zrelosti koja se očekuje od kandidata. Prijedlog Instituta za fiziku je da za područje prirodnih znanosti, polje fizike minimalni broj citata uveća na 250 odnosno 500, za radna mjesta razine 3 odnosno 4."]
[602,"ENES KULENOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Enes Kulenović, redoviti profesor, Fakultet političkih znanosti, Sveučilište u Zagrebu\n2. U čl. 6 (3) jedan od horizontalnih kriterija je vođenje kompetitivnog znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata.\nKOMENTAR: Ovaj kriterij je nepotrebno restriktivan s obzirom da ograničenu mogućnost vođenja kompetitivnog znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata (posebno u društvenim i humanističkim znanostima), te bi ga trebalo proširiti s vođenjem institucionalnih projekata.\n3. U čl. 6 (3) jedan od horizontalnih kriterija  je mentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada, što uključuje i objavljivanje barem jednog zajedničkog rada s doktorandom. \nKOMENTAR: Ovaj kriterij je nejasan i nepotrebno restriktivan. Nejasno je da li se uvjet objave rada s doktorandom odnosi na osoba koja je mentor ili komentor doktorskoga rada ili isključivo na institucionalnog mentora. Dodatno, iz formulacije je nejasno da li rad treba biti objavljen s doktorandom prije nego što je doktorand obranio doktorski rad ili nakon što ga je obranio. Ako se radi o prvom slučaju, to je protivno praksi u društvenim znanostima gdje se ne gleda pozitivno na objavljivanje rada sa doktorskim studentom kojega mentoriramo. Ako se radi o drugom slučaju, onda je formulacija „zajednički rad s doktoradnom“ pravno neprecizna s obzirom da nakon što doktorand obrani doktorski rad ona/on više nije doktorand. Prijedlog je da kriterij „ mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada“ uključuje mentoriranje (ili komentoriranje) uspješno obranjenog doktorskog rada bez objave zajedničkog rada s doktoradnom (praksa koje nije raširena u društvenim znanostima)."]
[603,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","(3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije: \n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\n\nSmatramo da novčana vrijednost projekta ne smije biti kriterij za vrednovanje projekata. Predloženi kriterij koji uvjetuje izbor na radno mjesto razine 4 projektima zbirne vrijednosti od najmanje 25.000 EUR za društvene i humanističke znanosti, iako nominalno niži od onog za ostala znanstvena područja, nije utemeljen na realnim mogućnostima financiranja u ovom području. Većina kompetitivnih i institucijskih projekata u društvenim i humanističkim znanostima u Hrvatskoj (pa i u širem europskom prostoru) redovito se financira u iznosima znatno ispod propisanog praga, neovisno o znanstvenoj vrijednosti i složenosti samog projekta.\nOvime se implicitno diskriminiraju znanstvenici iz područja društvenih i humanističkih znanosti, jer im se otežava ispunjavanje kriterija temeljenog na uvjetima koji su objektivno teže dostižni u njihovom znanstvenom okruženju. Ujedno se umanjuje vrijednost stručnih i razvojnih projekata koji imaju visok društveni doseg i znanstveni doprinos, ali niže budžete.\n Također, uvjet nije ostvariv unutar prijelaznog razdoblja od 36 mjeseci, a svakako je neodrživ i u smislu zahtjeva da svaki kandidat za više znanstveno radno mjesto bude voditelj projekta.\nPredlažemo da se:\n● ukloni novčani prag, ili\n● jasno navede da je zbroj više manjih projekata prihvatljiv, te se taj zbroj izričito računa kao kumulativan doprinos.\nOva izmjena omogućila bi realniju i pravedniju evaluaciju doprinosa istraživača u različitim znanstvenim kontekstima, uz očuvanje jednakih standarda kvalitete rada, ali s uvažavanjem razlika u dostupnim resursima među znanstvenim područjima.\n\n- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\n\nOvom stavkom se u nepovoljan položaj stavljaju stručnjaci iz područja iz kojih ne postoje doktorski studiji na matičnom sveučilištu. Također, brojni izvrsni znanstvenici svojim su znanstvenoistraživačkim interesima i komptencijama vezani uz uska područja. Usto mnogi djeluju u strukama, odnosno znanstvenim poljima, koja imaju razmjerno mali broj aktivnih djelatnika te obrazuju vrlo mali broj doktoranada. Zbog toga mogu ostati prikraćeni za mogućnost mentoriranja, bez obzira na svoju sposobnost i spremnost na takav angažman. Mentorstvo rada ne bi se trebalo vrednovati I dodatnim kriterijem objavljivanja rada jer to implicira da se kvaliteta mentoriranja vrednuje kroz objavljivanje. Kvaliteta ni uspješnost mentoriranja ne mogu se ogledati u zajedničkome objavljivanju rada mentora i doktoranda nakon obrane disertacije, već drugim faktorima, čije specificiranje analiziranjem prava/odgovornosti mentora/doktoranda podržavamo; ovakvim operacionaliziranjem uspješnoga mentoriranja objavom rada s doktorandom na temu doktorske disertacije, kojoj je jedini autor doktorand (a nikada mentor), formalno se validira etički neprihvatljiva praksa tzv. gostujućega autorstva\n\n4) …… Iznimno, u području Društvene znanosti, u polju Pravo i u području Humanističke znanosti pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze (WoS ili Scopus) ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus.; \n\ndržimo nužnim opisati koje su to iznimne situacije i na koji se način spomenuti dokazi koje je pristupnik dužan podastrijeti pružaju.\n\nTakođer, s obzirom na specifičnost područja sinologije, predlaže se da se objavljivanje i citiranje znanstvenih radova u časopisima koji su referirani u bazi podataka China National Knowledge Infrastructure (CNKI) [https://www.cnki.net/index/], izjednači s objavljivanjem i citiranjem u časopisima indeksiranim u bazama Web of Science (WoS) i Scopus."]
[604,"PAŠKO BILIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nČl. 6., st. 3\nKriterij vođenja projekta ne bi trebalo definirati njegovom financijskom vrijednosti već razinom kompetitivnosti natječaja ili drugim kvalitativnim kriterijima."]
[605,"KREŠIMIR IVANDA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","KREŠIMIR IVANDA, KATEDRA ZA DEMOGRAFIJU, EKONOMSKI FAKULTET ZAGREB: \"Mentorstvo ili komentorstvo barem jednog doktorskog rada...\" Smatram kako ovaj kriterij stavlja određena znanstvena polja u nezavidnu situaciju obzirom da na hrvatskim sveučilištima ne postoje programi doktorskih studija iz niza znanstvenih disciplina, primjerice demografije. Također, ispunjavanje ovog uvjeta podrazumijeva da bi u nekim disciplinama došlo do inflacije doktorata kakvu do sada nismo imali. Postavlja se pitanje koji su to potencijalni kandidati za \"manja\" znanstvena područja (mnoga od njih nemaju ni preddiplomsku razinu programa, a kamoli poslijediplomsku) i koju korist ima hrvatsko društvo i akademska zajednica od produkcije tolikog broja doktorata u takvim disciplinama? Smatram da ovaj kriterij na potpuno pogrešan način pokušava valorizirati mentorstva doktorata, a u brojnim slučajevima dovest će do pada kvalitete. Također, ostvarenje ovog kriterija nije pod kontrolom mentora već doktorskog kandidata što je pogrešno prema samim načelima kriterija koji bi trebali biti takvi da na njih znanstvenik može utjecati svojim radom."]
[606,"LJUDEVIT HANŽEK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predloženi Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji u više su točaka nedorečeni, neprecizni, prestrogi te zanemaruju realne i važne razlike u istraživačkoj, izdavačkoj i citatnoj praksi različitih znanstvenih područja i polja.\n\nZa početak, predloženi horizontalni kriteriji koji bi vrijedili za sva znanstvena područja: zanemaruju činjenicu da istraživačka i izdavačka praksa svih znanstvenih područja nije u jednakoj mjeri orijentirana oko znanstvenih projekata; da projekti u svim znanstvenim područjima nisu jednako izdašno financirani; da zbog velikih oscilacija broja istraživača zainteresiranih za različite teme čak unutar i samih znanstvenih polja (ovdje se kriju dvije najveće opasnosti: potiranje fundamentalnih istraživanja, kao i samostalnih, neovisnih istraživanja) neće svi znanstvenici biti u jednakoj prilici ostvariti kriterij suradnje ili vođenja projekta, odnosno radnog paketa projekta. Uvođenje financijskog kriterija kao onog koji dijeli konzorcijske i institucijske projekte na relevantne i irelevantne prestrogo je, te će u praksi dovesti do napuhivanja financijskih potreba projekata samo da bi se zadovoljila forma. \n\nPropisivanje mentorstva doktorskog rada kao uvjeta napredovanja vrlo je problematično jer razlog zbog kojega neki znanstvenik nije bio mentor doktorandu ne mora imati veze s kvalitetom njegova znanstvenog rada, već se može svesti na puno prozaičnije faktore: popularnost teme, brojnost znanstvene zajednice koja se dotičnom temom bavi, prilikama za stipendiranje doktoranada, težinom teme... U osnovi, to hoće li netko odabrati nekoga kao mentora na doktoratu dobrim je dijelom stvar sreće i slučajnih okolnosti, i nitko ne bi trebao biti penaliziran ukoliko zbog spleta takvih okolnosti nije ispunio taj kriterij. \n\nSvakako je dobro što se horizontalni kriteriji mogu zamijeniti kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa (za radna mjesta razine 2, 3 i 4), no izračun pretvorbe izgleda prestrog. Umjesto mogućnosti da se jedan horizontalni kriterij zamijeni trima kriterijima znanstveno-stručnog ili institucijskog doprinosa, trebalo bi dopustiti da se svaki horizontalni kriterij može zamijeniti dvama kriterijima znanstveno-stručnog ili institucijskog doprinosa. \n\nOvako strogim kriterijima za napredovanje na najviša znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta (razine 3 i 4), otvara se realna mogućnost da će većina istraživača stagnirati u nižim zvanjima (docent) i biti demotivirana da pokuša napredovati i to iz straha da riskiranjem ipak neće zadovoljiti kvantitativne kriterije. Vjerujem da takva moguća posljedica nije nipošto namjeravana sa strane Ministarstva. Horizontalne kriterije stoga treba ukinuti ili pak znatno ublažiti kako se znanstvenike iz različitih znanstvenih područja ne bi stavilo u neravnopravan položaj."]
[607,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","„- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci) ….“\nPredlažemo da se odbaci financijska vrijednost projekta, kao kriterij za izbor na radno mjesto. Vrijednost projekta se ne može mjeriti financijskim sredstvima projekta te se ovo može shvatiti diskriminatornim prema nekim poljima znanstvenog djelovanja. Znanstvena kvaliteta nije proporcionalna budžetu, a predloženi financijski pragovi po znanstvenim područjima potiču umjetno razdvajanje znanosti, umjesto da promoviraju interdisciplinarnost.\nPredlažemo da se uklone financijski pragovi, a kriterij vođenja projekta tumači kvalitativnim pokazateljima. \nPredlažemo da Voditeljstvo projekata ostane jedan od opcionalnih kriterija.\n\n„- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom…“\nNejasno je i problematično zašto se kriterij mentorstva ili komentorstva dodatno uvjetuje obvezom zajedničke objave rada s doktorandom. \nNaime, već sama činjenica da je kandidat bio institucionalni mentor doktorandu koji je uspješno obranio doktorski rad trebala bi biti dovoljan pokazatelj kvalitete mentorstva. Dodatni zahtjev za objavom zajedničkog rada usporava proces napredovanja. Također, ovaj uvjet ograničava i mentorove i doktorandove slobode – i znanstvene i profesionalne – jer ih obvezuje na zajedničku objavu čak i kada za to možda nema logične potrebe ili kad su istraživački interesi orijentirani u različitim smjerovima. \nPredlažemo da se kao osnovni kriterij prizna mentorstvo ili komentorstvo doktoranda koji je uspješno obranio rad, bez dodatnog uvjeta zajedničke objave, a da zajednička objava, ako već ostaje kao kriterij, vrednuje kao dodatna (ali ne nužna) potvrda kvalitete suradnje\n\n„- ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.“ \nCitiranost ne odražava nužno znanstvenu kvalitetu rada, već i veličinu zainteresirane zajednice, kao i specifične kulturne fenomene, bitne za nacionalnu graditeljsku baštinu a nije ni u skladu s brojem postojećih (nacionalnih) časopisa (propisane kvalitete). \nPredlažemo da se kriterij broja citata za arhitekturu i urbanizam uskladi s kriterijima za humanističke i ostalih srodnih discipline, odnosno postavi na 5 za redovitog profesora i 10 za redovitog profesora trajno, uvaži specifičnost ove discipline koja ima jake stručne, umjetničke i teorijske komponente, kao i teme koje su vrlo bitne za nacionalnu graditeljsku baštinu."]
[608,"IVAN JERKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Sastavnice članka 6 (3) u potpunosti su oprječne te bi se tijelo koje donosi ove kriterije trebalo opredijeliti za jedan od dvaju prisupa. Naime, u određenim područjima/poljima za redovitoga profesora u trajnome zvanju propisan je minimalni broj citata od 10/20, a istodobno se od toga \"znanstvenika/ca\" zahtijeva da vodi kompetitivni projekt. U praksi je to neodrživo i ponajprije nerealno, jer osoba s 20 citata i ozbiljnoga \"track-recorda\" ne može proći evaluaciju ni na nacionalnim natječajima, a kamoli na međunarodnoj razini."]
[609,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Projekti bi se trebali vrednovati tek podredno jer se njima znanstveno nastavna radna mjesta stavljaju u neravnomjeran položaj u odnosu na institute. Naime znanstveno-nastavna radna mjesta, pored znanstvene djelatnosti, odrađuju i nastavu, a instituti su u potpunosti okrenuti znanostvenom djelovanju i razvijanju projekata. Time su ovi uvjeti izrazito neravnomjerno posloženi te su izrazito u interesu instituta, dok se znanstveno nastavna djelatnost marginalizira, gasi i umanjuje. Također je bitno teže dobiti i financirati projekte u društveno humanističkim područjima nego li je to na prirodnoslovnim, tehničkim, medicinskim i sličnim znanstvenim područjima. Društvene znanosti se u tom pogledu dovode u neravnomjeran položaj u odnosu na druga područja djelovanja.\n\nTakođer, projekti u pravilu traju dulje vremensko razdoblje (4-5 godina). Teško će biti skupiti potreban broj projekata ako netko već nije krenuo u projektnu aktivnost od docenture. Ovakvo naglo mijenjanje uvjeta i strukutre kriterija koji su desetljećima išli u jednom smjeru narušava pravnu sigurnost. Sada bi se svi preko noći trebali, bez adekvatnog prijelaznog perioda, trebali ušemiti u nove kriterije zanemarivši ono što smo radili protekli niz godina.\n\nPored toga, uvode se citati koji dosad nisu bili mjerilo. To je poseban problem za pravne znanosti koje se bave pozitivnim pravom. Od nastavnika koji se bave pozitivnim pravom se traži da se odjednom bavimo međunarodnim pravnim temama, a u hrvatskoj pravnoj praksi imamo svakodnevno toliko neriješenih problema da bi se s njima mogli baviti jos 100 godina. Sada se odjednom moramo baviti zasićenim međunarodno pravnim temama koje ne pridonose rješavanju prepoznatih problema u domaćoj pravnoj praksi. Time se narušava javnopravna uloga znanstveno rada u razvoju domaće pravne misli i pravne prakse jer domaće teme (redovito na hrvatskoj jeziku) nisu od interesa za skupljanje citata jer naša akademska pravna scena broji jedva 300tinjak pravnika u znanstveno-nastavnom zvanju - (Zagreb, Rijeka, Osijek i Split) - dakle onih kojih pisu znanstvene radove i citiraju druge domace autore (znanstvenike) koji pisu takve radove. Neće nas stranci citirati jer im nismo zanimljivi. Možemo jedino citirati jedni druge, a ima nas jako malo. Npr. u mojem području ima možda 20ak nastavnika i znanstvenika i teme nam se gotovo pa nikad ne preklapaju jer ih ima jako puno pa time ne dolazi ni do mogućnosti citiranja! Što se tiče broja citati, nejasno je po kojem je mjerilu za društvene znanosti određen broj 10/20 citata, dok je za humanističke znanosti određen puno manji broj od 5/10 citata. Mislim da brojni profesori u trajnom zvanju na mojoj sastavnici ne ispunjavaju uvjete citiranosti, a i druge uvjete. Mislim da isto u velikoj mjeri vrijedi i za članove matičnog odbora za pravo. Ako naši najbolji predstavnici ne ispunjavaju predložene uvjete, to znači da nešto ozbiljno s njima ne štima. Nije mi jasno zašto nije napravljena analiza aktualnog stanja u pojedinim granama, već se ovakvi uvjeti guraju u đuture, vjerojatno po mjerilu neke druge grane ili mjerilu znanstvenika koji rade na institutima."]
[610,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","St. 3.:\n\"- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\"\nOdredbu valja odbaciti jer je diskriminatorna prema društvenim i humanističkim disciplinama, teorijskim znanstvenim disciplinama kao i ostalim znanstvenim poljima u kojima vrijednost projekta ne mora odgovarati njegovoj financijskoj vrijednosti. Osim toga, vrijednost valute podložna je dnevnoj politici na financijskom tržištu te ne može biti trajnim kriterijem za izbor na radno mjesto.\nNije jasno ni što je točna definicija pojma “radni paket”. Iz čl. 3. t. h. proizlazi da mora biti riječ o suradnom projektu više ustanova jer se spominju pojmovi “partnerska institucija” i “konzorcijski projekt koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija”. (Čl. 3. t. h: »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR”), što je diskriminatorno prema malim disciplinama s malim brojem zaposlenika, kao i ostalim disciplinama u kojima su iznosi projektnih financiranja bitno niži, a mogućnosti surađivanja na takvim projektima vrlo ograničene.\n\n\"- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\"\nSmatramo kako je dredba diskriminatorna prema mentorima koji nisu “institucijski mentori”, tj. mentorima doktoranada na drugim institucijama. Time su mentori doktoranada s drugih institucija diskriminirani u odnosu na institucijske mentore, a imajući u vidu mnoge institucije koje nemaju vlastite doktorske studije čiji zaposlenici ne mogu biti institucijski mentori.\nSmatramo kako je odredba o zajedničkom radu s doktorandom također je etički upitna jer osporava uvjet mentorstva doktorandu na način da su sada mentori, da bi potvrdili mentorstvo doktorandu, primorani objaviti s doktorandom zajednički rad, što može dovesti do neetičnih postupanja uvjetovanjem prisilne objave rada, kako od strane mentora, tako i od strane doktoranda."]
[611,"ANA KOVAČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 4, st. 1 - Umjesto: (1) Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji. Prijedlog: Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji te dodatni kriteriji (kao dio općih kriterija) za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika. \nObjašnjenje: U postupku izbora u nastavnih zvanja osim opći, horizontalni i posebni kriteriji primjenjuju se i dodatni kriteriji.\n\nČlanak 4, stavak 2 - Umjesto: Opći kriteriji su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu. Prijedlog:  Opći kriteriji (uključujući i dodatne kriterije za nastavna radna mjesta u području poučavanja stranog jezika) su obvezni kriteriji koje pristupnik nužno mora kumulativno ispuniti da bi mogao biti izabran ili reizabran na odgovarajuće znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavnog radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu. \nObjašnjenje: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti. \n\nČlanak 4, stavak 4 - Umjesto:  Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta. PRijedlog: Posebni kriteriji odnose se na kriterije za vrednovanje nastavnog odnosno stručnog odnosno umjetničkog doprinosa odnosno vrednovanje institucijskog rada i doprinosa društvenoj misiji za znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta koje pristupnik mora kumulativno ispuniti. \nObjašnjenje: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[612,"JOSIP LÖRINCZ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlaže se izmjena članka 6. stavak (3), alineja (2)  koji se odnosi vrijednost projekata. Predlaže se eliminiranje vrijednosti radnog paketa projekta na način da  članak 3. stavak (3), alineja (2)  glasi: \n\"- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci) \"\nObrazloženje: nejasno je zašto bi se vrednovali samo radni paketi koji imaju iznos od 50.000,00 EUR na više. Po kojoj logici i temeljem kojih kriterija radni paket ili zbir radnih paketa nekog manjeg iznosa od 50.000,00 EUR ne bi trebalo vrednovati? Zar projekt ili projekti čiji radni paketi imaju manju vrijednost od 50.000,00 EUR ne mogu iznijeti značajne stručne ili znanstvene rezultate? Zbog neobrazloženog kriterija vrijednosti vrednovanja radnih paketa projekta, predlaže se potpuno eliminirati iznos vrijednosti radnog paketa.  \nProf. dr. sc. Josip Lorincz\nFakultet elektrotehnike, strojarstva\ni brodogradnje (FESB)\nSveučilište u Splitu\nR. Boškovića 32\n21000 Split"]
[613,"SANDRA POŽAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\nStavak 3:\n- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij i ako je pristupnik bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad, \ni ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora i"]
[614,"SANDRA POŽAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\nStavak 2 (i 3): \n- vođenje barem jednog projekta ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, ti projekti mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i \n- vođenje barem jednog projekta ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta; ti projekti mogu biti financirani kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje financiranih stručnih projekata (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci) i"]
[615,"SANDRA POŽAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\nStavak 2 i 3 \nIstaknuli bismo da je za radno mjesto razine 3 prihvatljivo da je pristupnik voditelj projekta iz određene kategorije jer iz rečenice kako je trenutačno sročena proizlazi da se vrednuje samo vođenje radnoga paketa.\nNadalje, smatramo da, barem u humanističkim znanostima, veći budžet ne znači da je projekt vrjedniji. Stoga predlažemo da se razlikuju samo projekti s financiranjem i projekti bez financiranja.\nStavak 3\nNije jasna formulacija i na koje se točno situacije odnosi: odnosi li se samo na slučaj kad je mentor i institutski mentor i mentor za doktorat ili je dovoljno zadovoljenje samo jednoga od tih dvaju kriterija. Smatramo da bi trebalo prihvatiti i slučaj kad je pristupnik mentor ili komentor obranjenoga doktorskog rada, ali nije institutski mentor, i kad je pristupnik i mentor ili komentor obranjenoga doktorskog rada i institutski mentor te kad je pristupnik bio samo institutski mentor doktorandu koji je obranio doktorski rad."]
[616,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar:\nKvaliteta znanstvenog rada pristupnika trebala bi biti potvrđena kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima za izbor na znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesto (broj radova, broj glavnih autorstava, broj Q1 i Q2 radova) te mišljenjem Stručnog povjerenstva i nadležnog matičnog odbora. Nepotrebno je dodatno uvoditi kao kriterij broj citata, koji često, u kratkom vremenskom roku, ne prati istinsku vrijednost znanstvenog rada\".\n\nPrijedlog:\nU članku 6., stavcima (3) i (4) obrisati kriterij ostvarenog minimalnog broja citata bez autocitata, kao i Tablicu 1."]
[617,"ANITA LUNIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlagatelj previđa mogućnost suvoditeljstva radnih paketa, kao i postojanje kompetetivnih projekata koji ne podrazumijevaju formalno odjeljivanje financijske vrijednosti pojedinih paketa. Još važnije, zanemaruje se činjenica da istraživačka i izdavačka praksa svih znanstvenih područja nije u jednakoj mjeri orijentirana oko znanstvenih projekata, kao i da projekti u svim znanstvenim područjima nisu jednako izdašno financirani."]
[618,"MARKO PAVIČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl. 6. – „Horizontalni kriteriji“ – horizontalni kriteriji za radno mjesto razine 1 nisu propisani (dakle, ne primjenjuju se na izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto docenta!)\n\nČl.6.st. 4. – Dio rečenice „…. ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim radovima koji nisu indeksirani u bazama WoS ili Scopus“ nije jasno kako će pristupnik uspjeti dokazati (izbrojati) citate odnosno matični odbor provjeriti točnost tih podataka. Naime, trebale bi sve knjige, zbornici radova ili časopisi biti u elektronskoj formi dostupni i indeksirani u pojedinim indeksnim bazama koje prate i citiranost radova (osim WoS, Scopus, za sada je to moguće još preko baze HeinOnline ili preko Google scholara). Prijedlog: „U području humanističkih znanosti i društvenih znanosti (u polju Pravo) pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze WoS, Scopus, HeinOnline ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim radovima koji nisu indeksirani u bazama WoS, Scopus ili HeinOnline (na temelju dostupnih podataka sa Google scholar / dostavljenih od strane nadležnih tijela za praćenje bibliometrije – sveučilišne knjižnice i dr..).“"]
[619,"MARTIN KUHAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kada je još u 19. stoljeću hrvatski zoolog Spiridion Brusina pisao o problemima znanosti u Hrvatskoj, spomenuo je da se u inozemstvu ulaže velik novac u ljude, zavode i opremu, dok se u Hrvatskoj uvijek nastoji nekakvim papirnatim reformama poboljšati sustav. Rekao bih da je taj suhi birokratski um nažalost i danas dominantan kod nas, što se vidi i iz ovog prijedloga. Hiperbirokratizacija svega i svačega umjesto da se ide afirmativno i s povjerenjem.\n\nPrije bilo kakve kritike, treba se zapitati koji je uopće cilj horizontalnih kriterija? Uzmimo samo primjer vođenja projekata. Na posljednjem natječaju Hrvatske zaklade za znanost prijavljeno je 400 projekata, a financiranje je izborilo njih 100. Razumio bih vođenje projekta kao kriterij kada bi situacija bila takva da se hrvatski znanstvenici u nedovoljnoj mjeri prijavljuju na projektne natječaje pa ih je eto potrebno malo \"pogurati\" u tom smjeru. Ali očigledno je da nije tako. Financiranje ne dobiju ni projekti koji su pozitivno ocijenjeni. Uzmimo dalje u obzir činjenicu kako operira Hrvatska zaklada za znanost, glavni financijer hrvatske znanosti (i to je još jedna kritika, Hrvatska nema desetke nekakvih zaklada i drugih izvora financiranja). Uspostavni istraživački projekti godinama se nisu raspisivali i mnogi mlađi znanstvenici tada nisu mogli ostvariti uvjet vođenja projekta. Natječaji su općenito neredoviti i slabo financirani. U posljednjem natječajnom roku oformljeni su nekakvi paneli od po desetak struka u svakome, barem u humanistici. Jedan tako panel uključuje antropologiju, etnologiju, povijest, povijest umjetnosti, filologiju, filozofiju itd. U tom panelu sveukupno je financirano devet (9) projekata, što u prijevodu znači da se po jednoj struci financira od nula do maksimalno dva projekta - za cijelu državu, za cijelu tu godinu.\n\nPravila recenziranja projekata također se stalno mijenjaju. Nakon salvi kritika za netransparentnost Zaklada je odlučila riješiti problem \"preko koljena\" tako da svaki projekt šalju trima recenzentima. Svaki recenzent daje bodove kako mu se čini ispravno i na kraju se samo napravi prosjek bodova. S obzirom na to da projekti ne idu istim recenzentima, to znači da ocjena doslovce ovisi o subjektivnoj procjeni pojedinih recenzenata. Dakle, nema na kraju nikakvog ponderiranja od strane panelista. Povjerenstvo za prigovore Zaklade podvuklo je ovu činjenicu i predložili su oformljavanje panela recenzenata - to nije učinjeno. Odluka da projekti budu ili ne budu financirani ovisi o decimalama. I onda je pravedno da netko napreduje jer je eto imao 0,7 bodova više od onoga ispod crte? O tome treba ovisiti karijera? To će dovesti do bolje znanosti u nas? Za jednog povjesničara znanosti, a to je struka kojom se i sam bavim, projekt je kad odem u arhiv godinu dana i onda se s recenzentima \"natežem\" još godinu da izađe rad od 12.000 riječi. Ili knjiga. Ne treba mi još 5 ljudi za to koje ne znam ni gdje bih uvijek našao jer se radi o maloj struci kakvih, siguran sam, u nas ima jako puno. Onda se ljude prisiljava da rade nekakvu \"kupusaru\" da bi dočekali kritiku Zakladinih recenzenata da projekt nije dovoljno \"targeted\". Dobro jutro da nije, ne mora sve biti projekt. Projekt ozbiljne knjige u humanističkoj znanosti, koji znanstvenik radi sam i u tišini mora biti ekvivalentan projektu u STEM području. Uopće ta adoracija i fetišizacija projekata gotovo je odiozna. Ne moramo svi biti akademski menadžeri samih sebe i glumiti nekakvu izmišljenu izvrsnost i kompetitivnost.\n\nIsta stvar je i s citatima. Kao što sam već komentirao, povijest medicine ne može imati isti broj zahtijevanih citata kao neuroznanost. Kome je to uopće palo na pamet? Ako nikome nije, odnosno ako netko nije dovoljno pazio što radi, čemu onda ići s takvim prijedlozima? Je li normalno da jedan povjesničar može imati 5 citata, a povjesničar znanosti koji napreduje preko temeljnih medicinskih mora imati 75? Pa u povijesti znanosti skupiti nekoliko desetaka citata tokom karijere je ogroman uspjeh, jer se tu radovi ne objavljuju tako da ima 30 autora na članku od pet stranica deskriptivne statistike kojemu je recenzija trajala tjedan dana. Nisam nigdje u inozemstvu čuo da se ljudima za napredovanje broje citati. Kako se može dopustiti da se nekome ne broje knjige i poglavlja u knjigama za citate? Scopus, naime, broji samo radove objavljene u časopisima koji su u njemu indeksirani. To je posve neprihvatljivo za moju struku. Mentoriranje doktoranada - kako da ja prisilim nekoga tko studira medicinu ili povijest da baš eto radi doktorat iz povijesti medicine i da se baš meni javi? Pa nisam ja na kaznenom pravu ili na Institutu za istraživanje mozga pa da mi u redovima dolaze studenti. U mojoj struci ako se pojavi jedan zainteresirani svakih 20 godina dobro je. Dakle jedan paraznanstveni i diskriminatorni kriterij za drugim, a bez ikakvoga objektivnog utemeljenja, samo po osjećaju i osobnom doživljaju što znanost jest ili treba biti.\n\nNo u suštini svega ovoga zapravo je dublji problem, a taj je da se uopće kod nas sve nastoji nekako \"zakonski\" regulirati, ugurati u neke kućice i zbrojiti, kao da se radi o receptu za kolače, a ne o nečijem višedesetljetnom radu. Kažu da je potrebno povećati kompetitivnost hrvatske znanosti. Da se vratim na početak, sigurno se na ovakav način to neće postići."]
[620,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Problematičan je pristup problematici znanstveno-nastavnih radnih mjesta (čl. 6. i 7.).  Prema ovakvim Kriterijima gotovo u cijelosti se vrednuje samo znanstveni rad, čime se, s posljedično štetnim posljedicama, zanemaruje nastavna komponenta ključna za znanstveno-nastavna radna mjesta.\nU stavku 2 predlaže se ispunjavanje 2 od 3 navedena kriterija.   \n\nU stavku 3 predloženi kriteriji ne djeluju realno ostvarivima glede mogućnosti financiranja projekata te bi ih trebalo ili prilagoditi prema prosječnim vrijednostima projekata po znanstvenom području u posljednjih pet godina, ili u potpunosti ukinuti. Kada je riječ o stručnim projektima, uvjet minimalne financijske vrijednosti treba u potpunosti ukinuti. Takvi projekti najčešće imaju za cilj postizanje društvenog utjecaja i jačanja suradnje sa zajednicom, javnim sektorom, neprofitnim organizacijama ili malim tvrtkama. U tim slučajevima, vrijednost rada znanstvenika očituje se u sadržaju i stručnom doprinosu, no ne i u financijskom iznosu projekta. Postavljanje praga od 10.000 eura kao minimalne vrijednosti isključuje velik broj važnih stručnih aktivnosti, posebno u društvenim i humanističkim znanostima, gdje su budžeti često mali, ali su projekti od velike strateške i društvene važnosti (npr. razrada lokalne razvojne strategije, suradnja s neprofitnim sektorom i sl.).\n\nPotrebno je dodatno razjasniti kako se tumači uvjet \"institucijskog vođenja projekta\" u kontekstu projekata financiranih iz programa HORIZON 2020, kada je institucija jedini formalni nositelj projekta, ali svaki radni paket (WP), vrijedan više od 25.000 € u području društvenih znanosti, ima svojeg voditelja. Postavlja se pitanje priznaje li se taj uvjet i voditeljima pojedinih WP-ova ili isključivo glavnom voditelju projekta.\nSvi četiri horizontalna kriterija za izbor u zvanje redovitog profesora u trajnom zvanju odnose se isključivo na znanstvene aktivnosti, iako se radi o znanstveno-nastavnom zvanju. Time se šalje poruka da je nastavni rad manje vrijedan, čime se demotiviraju osobe koje su se tijekom karijere strateški usmjerile na visoku kvalitetu nastave. Osim toga, kandidatima u nižim zvanjima se implicitno sugerira da zanemare nastavni aspekt i usmjere se isključivo na ispunjavanje znanstvenih uvjeta.\nNadalje, nužno je naglasiti da mentoriranje doktoranda ne mora biti ograničeno na doktorande s vlastite institucije. Također, uvjet objave zajedničkog rada s doktorandom može dovesti do potencijalno problematične prakse u kojoj mentor vrši pritisak na doktoranda da ga uključi kao suautora, što može biti u suprotnosti s etičkim načelima znanstvenog rada.\nU konačnici, predlaže se da kandidat mora ispuniti najmanje tri od četiri horizontalna uvjeta. Vođenje projekta ne može se smatrati univerzalnim mjerilom znanstvene produktivnosti i opće kvalitete rada te se ne bi smjelo postavljati kao obvezni kriterij. Umjesto toga, preporučuje se staviti veći naglasak na objave u relevantnim znanstvenim časopisima indeksiranim u bazama podataka kao što su WoSCC i Scopus, budući da predloženi Nacionalni kriteriji ne potiču dovoljno takvu praksu.\nStavak 3, alineja 2: Odnosi li se ovo na zbroj svih projekata kojih je pristupnik bio voditelj (čiji je ukupni iznos bio 25.000 eura), kao i na pojedinačnu vrijednost, ako je riječ o jednom projektu? Inače, Iznos od 25.000,00 EUR je za znanstveno područje Društvene znanosti i Humanističke znanosti previsok, te se predlaže da se isti smanji ili da se specifikacija iznosa projekta u potpunosti ukine.\nStavak 6: Iako je formalno navedeno da se horizontalni kriteriji ne ocjenjuju tijekom reizbora, u praksi se oni ipak često neizravno očekuju. Budući da su kriteriji kumulativni, a postupci napredovanja zahtjevni, znanstvenici su zapravo prisiljeni ispunjavati i one uvjete koji su namijenjeni višim znanstvenim zvanjima još tijekom trajanja prethodnog mandata. Zato se predlaže da se jasno odvoje kriteriji koji vrijede za reizbor od onih za napredovanje, uz jasno pravilo da se reizbor temelji isključivo na uvjetima koji su bili važeći u trenutku posljednjeg izbora."]
[621,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predložena izmjena:\nČl. 6. st. (3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije: \n- članstvo u projektnom timu barem tri projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i \n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci) ili \n- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora.\n\nObrazloženje:\n1. Ispunjavanje kriterija „mentorstva ili komentorstva“ se uvjetuje objavljenim zajedničkim radom s doktorandom što u prošlosti nije bio uvjet mentoriranja ili komentoriranja, čime se u diskriminiranu poziciju stavljaju znanstvenici Razine 3 koji imaju malo vremena kompenzirati ovaj „nedostatak“ u svojem životopisu.\n2. Objavljivanje radova s doktorandom neuobičajeno je u većini humanističkih znanosti, i u RH i u inozemstvu. Radi se o praksi iz prirodnih znanosti koja nije prikladna za humanističke znanosti. \n3. Broj dostupnih asistenata i doktoranada je premalen da bi većina znanstvenika i voditelja projekata mogla zadovoljiti taj kriterij.\n4. Dobivanje doktoranda na institutima ovisi o raspoloživosti sredstava Hrvatske zaklade za znanost ili drugih zaklada koje financiraju projekte: moguće je biti voditelj izvrsnog kompetitivnog projekta, a ne dobiti doktoranda na projektu. Time su zaposlenici instituta stavljeni u podređeni položaj pri ispunjavanju ovog kriterija. \n5. Napredovanje uvjetovati obranjenim doktorskim radom je problematično: npr. doktorandi mogu iz kojekakvih privatnih razloga prekinuti doktorske studije.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 6. st. (4). Izbaciti\n\nObrazloženje:\n1. Kriterij citiranosti treba u potpunosti izbaciti jer je citiranost podložna manipulaciji i međusobnih dogovorima.\n2. Navedene citatne baze su problematične kao i način kako će se citati brojati. Brojanje citata kao kriterij potencijalno je problematičan i zbog toga što se brojni znanstvenici u humanistici bave temama koje su slabo zastupljene ili nove, što ne znači da nisu znanstveno relevantne. Na taj način, posebice kad bi se broj citata povećavao, moglo bi se naštetiti ne samo pojedinim znanstvenicima, već i širenju tematskog kruga znanstvenog rada.\n3. Nadalje, nije jasno kako bi trebalo provoditi dokazivanje o citiranosti radova. Pristupnik mora isporučiti potencijalno ogromnu količinu dokumentacije za samo jedan svoj članak (popis iz WoS-a/Scopusa, uz sve radove koji rad citiraju)."]
[622,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6: (općenito) Horizontalni kriteriji ne smiju biti diskrimìnatorni prema onima na koje se primjenjuju, trebaju biti realno ostvarivi (u smislu dostupnosti izvora financiranja, postojanja doktorskog studija na instituciji na kojem pristupnik može biti mentor, broj citata, vremenski okvir u kojem je kriterij ostvariv), te bi trebali biti usklađeni s drugim relevantnim Pravilnicima koji reguliraju ili značajno utječu na  dugoročno planiranje i razvoj karijere u akademskom kontekstu. \n- (st. 2) \"Na radno mjesto razine 3 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije: članstvo u projektnom timu barem dva projekta […] i vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta […].“ Predlažemo zamijeniti predloženi uvjet \"članstvo u najmanje dva projekta i vođenje radnog paketa jednog projekta\" s \"članstvo u najmanje dva projekta ili vođenje radnog paketa jednog projekta\". Naime, trenutni zahtjev da kandidat mora biti član dva projekta i istovremeno voditelj radnog paketa na jednom od njih, ne uzima u obzir realne uvjete rada u hrvatskom znanstvenom sustavu: nedostatak financiranja, nedovoljni broj projekata i ograničeni kapaciteti za vođenje složenih projekata, posebno u manjim ustanovama ili izvan velikih znanstvenih centara. Takvi zahtjevi mogu isključiti kvalitetne znanstvenike koji aktivno sudjeluju u istraživačkom radu, ali zbog okolnosti nisu imali priliku formalno voditi radni paket. Osim toga, ovakav zahtjev potiče dodatnu fragmentaciju istraživačkih timova, jer istraživači u potrazi za formalnim ispunjenjem kriterija sve češće formiraju nove, ad hoc projektne jedinice umjesto da doprinose stabilnim i održivim istraživačkim jezgrama. Time se narušava kohezija istraživačke zajednice i dugoročna kvaliteta projekata. Predložena izmjena (ili umjesto i) omogućila bi realniju i pravedniju valorizaciju znanstvenog angažmana, bez smanjenja standarda, te bi se trebala primijeniti i na radna mjesta razine 4, gdje su uvjeti još stroži. U sadašnjoj formi, kriteriji više reflektiraju dostupnost strukturalnih uvjeta, a ne nužno stvarnu kvalitetu i doprinos znanstvenika. \n- „vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)“. Predlažemo dodavanje vođenja institucijskog projekta u ovaj kriterij. Također se predlaže micanje vrijednosti projekta/radnog paketa. Naime, za radno mjesto razine 2 i 3 priznaje se voditeljstvo institucijskog projekta, čime su kandidati za radno mjesto razine 4 u nepovoljnijoj poziciji. Vođenje institucionalnog projekta za instituciju i samog kandidata može biti od jednakog, ako ne i većeg značaja u odnosu na druge kategorije projekata. S druge strane smatramo kako vrijednost projekta nije realna, i od jednakog značaja za sva znanstvena područja i različite načine provođenja istraživanja. Stoga sugeriramo micanje vrijednosti iz ovog kriterija. Stručne projekte potrebno je (re)kategorizirati prema novoj definiciji.\n- (St. 5) Potrebno je specificirati što znači uređen i ažuriran CroRIS profil.\n- (st. 4) „ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.“ Predlažemo da broj citata ne bude obvezan horizontalni kriterij, već da se vrednuje kao jedan od kriterija u okviru znanstveno-stručnog doprinosa.\n- (st. 3) Predlažemo da mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada ne bude obvezan horizontalni kriterij, već da se vrednuje kao jedan od kriterija u okviru znanstveno-stručnog doprinosa"]
[623,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak propisuje minimalan broj citata kojega moraju ostvariti pristupnici izabrani na radno mjesto razine 3 i 4. Ne ulazeći uopće u pitanje opravdanosti uvođenja citiranosti kao Horizontalnog kriterija, dojam je da su ‘izvučeni iz rukava’ ili nekom okvirnom procjenom trenutnih performansi hrvatskih znanstvenika. Naime, brojevi minimalnog broja citata postavljeni u širokom rasponu vrijednosti od 5/10 – 150/300 ne mogu se opravdati prirodnom razlikom u citiranosti koje postižu radovi iz različitih znanstvenih disciplina. Predlagač se čini se samo djelomično rukovodio razlikama u citiranosti pojedinih područja znanosti dostupnima u relevantnim bazama (npr. InCites Essential Science Indicators), jer se Tablici 1. uočava niz nedosljednosti. Ovakav pristup definiranju jednog od Horizontalnih, dakle ključnih kriterija, dovodi u neravropravan položaj znanstvenike koji su se našli u čini se podosta proizvoljno 'strože' ili 'blaže' definiranom broju citata."]
[624,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čini se prijedlog Horizontalnih kriterija polazi od pretpostavke da je voditeljstvo doktoranata svima dostupna mogućnost, te da će se ovime potaknuti znanstvenike da se u većom mjeri angažiraju oko mentoriranja mladih istraživača. Broj doktoranada u Hrvatskoj mogao bi se povećati (jedino) na način da se više sredstava alocira za ovu svrhu. Specifičnost rada na Fakultetu je i u tomu što se pri popunjavanju asistentskih radnih mjesta do sada u pravilu vodilo računa i o ‘nepokrivenim’ potrebama u nastavi nakon čega bi se asistentu dodijelio prikladan mentor, stručnjak iz navedenog područja, često i izvan institucije zaposlenja. Uvođenje mentorstva kao uvjeta za napredovanje neminovno će dovesti do toga da se potrebe pojedinih djelatnika za napredovanjem stavljaju ispred potrebe za smislenom i kvalitetnom organizacijom nastave na visokom učilištu.\n\nJednako kao i kod uvođenja kriterija voditeljstva projekata, čak i ako se uzme u obzir da je zahtjev vođenja doktoranda jednom tijekom karijere razuman uvjet za izbor na radno mjesto razine 4, pred čitave generacije trenutno zaposlenih u sustavu postavlja se zahtjev da ga ostvare unutar vrlo kratkog roka (36 mjeseci), što je neprovedivo kratak rok s obzirom na uobičajeno vrijeme potrebno da se ovaj kriterij ispuni.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[625,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Znanstvenici se u načelu natječu za ograničenu sumu projektnih sredstava, pa postavljanje kriterija voditeljstva projekata kao kritičnog neće samo po sebi neće unaprijediti projektu učinkovitost sustava. Naime, vrlo je zamislimo da će doći do namjernog usitnjavanja institucijskih projekata i suradnji do minimalnog praga od 5.000 EUR kako bi se što većem brojem ljudi omogućilo ostvarivanje kriterija voditeljstva, te nevoljkosti znanstvenika da se uključeu više projekata ‘samo’ u statusu suradnika. Sve ovo u konačnici može imati više štetnih, nego korisnih posljedica za sustav znanosti i visokog obrazovanja. \n\nTražene horizontalne kriterije nužno je sagledati u kontekstu iznimno kratkog razdoblja unutar kojeg je moguće ostvariti napredovanje prema postojećim kriterijima (Prijelazne odredbe). Čak i ako se uzme u obzir da je zahtjev voditeljstva jednog projekta za izbor na radno mjesto razine 3 odnosno 4 prihvatljiv (što znači bi bilo dovoljno jednom tijekom karijere imati ovakvu ulogu), pred čitave generacije trenutno zaposlenih u sustavu postavit će se zahtjev ispunjavanja ovog kriterija unutar vrlo kratkog roka (36 mjeseci). Ovo je nevjerojatno kratak rok s obzirom na uobičajeno vrijeme potrebno za prijavu, odobrenje i provedbu bilo kojeg projekta. Treba također imati na umu da se praksa financiranja ‘institucijskih projekata’ ustanovila tek u novije vrijeme odnosno na većini ustanova je tek u fazi implementacije.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[626,"HRVATSKO KATOLIČKO SVEUČILIŠTE","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Potrebno je razmotriti promjenu uvjeta broja citiata s obzirom na to da je po sadašnjem prijedlogu povećanje citiranosti, kao uvjeta za napredovanje iz razine 3 na razinu 4, povećanje od 100% što se čini neprimjerenim rastom za petogodišnje razdoblje napredovanja."]
[627,"PALMA KARKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 6. (4) \"...(4) Relevantne baze za ostvarivanje minimalnog broja citata u područjima Prirodne, Tehničke, Biotehničke i Društvene znanosti (osim polja Pravo), Biomedicina i zdravstvo te Interdisciplinarno područje znanosti (osim kad se postupak provodi kao kombinacija različitih područja odnosno polja) su WoS i Scopus, pri čemu pristupnik odabire jednu od tih baza za izračun broja citata. Iznimno, u području Društvene znanosti, u polju Pravo i u području Humanističke znanosti pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze (WoS ili Scopus) ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus. Minimalni broj citata u postupku izbora na radno mjesto u Interdisciplinarnom području znanosti koje se provodi kao kombinacija različitih područja odnosno polja određuje se linearnom kombinacijom minimalnog broja citata u poljima izbora na temelju postotaka znanstvenog doprinosa pristupnika u poljima izbora. Nije dozvoljeno dvostruko brojanje istih citata.\"\nKomentar: Dokazivanje citiranosti pomoću baza Scopus i WoSCC nije primjereno za humanističke znanosti. Baze ne zahvaćaju velik broj humanističkih časopisa, pogotovo one časopise i izdanja koji obrađuju nacionalne teme. Na ovaj način se indirektno marginaliziraju istraživačke teme koje imaju značaj prvenstveno u lokalnoj ili regionalnoj zajednici. Odredbu je potrebno korigirati."]
[628,"PALMA KARKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 6. (3) \"...- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora...\"\nKomentar: Mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada ne može biti nezamjenjivi uvjet. Dovršetak pisanja, predaja i obrana doktorata ne ovise o kompetencijama mentora nego doktoranda."]
[629,"PALMA KARKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci: \nČL 6. (3) \"...vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)...\" \nKomentar: Odredu valja odbaciti ili korigirati jer vodstvo kompetitivnog znanstveno-istraživačkog ili kompetitivnog razvojnog projekta ne može biti nezamjenjivi uvjet. Pojedina polja znanstvenog istraživanja i teme ne zahtijevaju međunarodno okruženje. Također, projektna vrijednost ne može biti financijski određena i kao takva nezamjenjiv uvjet za napredovanje. Iznosi kompetitivnih razvojnih ili stručnih projekata mnogo su manji od iznosa kompetitivnih znanstveno-istraživačkih projekata, najčešće i mnogo manji od 25.000,00 eura te se zbog toga ne trebaju isključivati iz kriterija. Sve razine projektnog financiranja mogu donijeti relevantne znanstvene doprinose."]
[630,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6.\nPrijedlog Nacionalnih kriterija nigdje ne uključuje kriterij koji propisuje minimalno vrijeme bavljenja znanstveno-istraživačkim radom pristupnika u području/polju izbora pri izboru na radna mjesta razine 2, 3 i 4 (poglavito prilikom izbora na slobodno radno mjesto). \nPrije usvajanja važećeg Zakona, takva je odredba postojala za znanstvena zvanja: minimalno je moralo proći 3 godine (nakon izbora u znanstvenog suradnika) za izbor u višeg znanstvenog suradnika, još 3 godine za izbor u znanstvenog savjetnika te 5 godina za izbor u znanstvenog savjetnika u trajnom izboru. To se onda reflektiralo i na najbrže moguće napredovanje na radnom mjestu. Uz napomenu da se tada pri ubrzanim postupcima izbora (pokrenutim nakon isteka 3 godina, a prije isteka 5 godina od prethodnog postupka izbora) moralo pokazati ispunjavanje uvjeta za više zvanje u odnosu na ono u koje se pristupnik birao.\n\nBudući da Zakon više ne propisuje vremenske okvire (osim za postupke „izbora na više radno mjesto“, koji se pokreću nakon 5 godina), ako se u Nacionalne kriterije ne uključi prikladno definiran vremenski kriterij, onda se može dogoditi paradoksalna situacija: da pristupnik s iznimno kratkim znanstveno-istraživačkim radnim iskustvom, ubrzo po stjecanju doktorata, bude izabran na najviše radno mjesto.\nStoga predlažemo uključivanje prikladnih vremenskih kriterija – propisa o minimalnom kumulativnom vremenu bavljenja znanstveno-istraživačkim radom u znanstvenom području i polju izbora, nakon što je pristupnik stekao doktorat znanosti. Ovo je najlakše napraviti unutar Horizontalnih kriterija (članak 6.). Druga opcija za uključiti vremenske kriterije je kroz Opće kriterije (članak 5.). \n\nČlanak 6. stavak 3.\nNije jasno po kojem načelu se došlo do propisane tražene „zbirne vrijednosti“ stručnih projekata, koja je različitih iznosa za dvije skupine znanstvenih područja. Razlike između uobičajenih vrijednosti stručnih projekata za razna znanstvena polja unutar jednog znanstvenog područja su vjerojatno veće nego između ove dvije skupine znanstvenih područja. Ako se već inzistira na specificiranju iznosa, onda bi bilo logičnije i za iznose projekata imati tablicu po područjima i poljima, kao što je Tablicom 1. napravljeno za citiranost.\n\nSmatramo da se u Tablici 1., pod točkom 2.15. Temeljne tehničke znanosti, trebaju koristiti vrijednosti citiranosti: 75 za radno mjesto razine 3 te150 za radno mjesto razine 4. Time bi se izjednačili uvjeti s onima propisanim pod točkom 2.03. Elektrotehnika i 2.09. Računarstvo, što je logično budući da je za ova tri polja zadužen jedan te isti matični odbor.\n\nČlanak 6. (dodatni) stavak 7.\nPrema trenutno važećem Pravilniku o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja propisano je da sve bibliometrijske dokaze vezano uz radove pristupnika utvrđuju knjižnice javnih visokoškolskih i znanstvenih ustanova. U predloženim Nacionalnim kriterijima nema takve odredbe, a trebala bi biti uključena kako bi se osigurala uniformnost bibliometrijskih dokaza (za znanstvene radove, časopise, citiranost, …). Smatramo da se u ovaj članak treba dodati stavak 7. koji bi to definirao:\n„(7) Zastupljenost (indeksiranost) časopisa u bazama podataka propisanim ovim Nacionalnim kriterijima, čimbenike odjeka (IF, Impact factor, odnosno SJR, SCImago Journal Rank Indicator) znanstvenih časopisa, citiranost radova i druge bibiliometrijske podatke propisane odredbama ovih Nacionalnih kriterija utvrđuju knjižnice javnih visokoškolskih i znanstvenih ustanova u skladu s dostupnim bazama podataka te o tome pristupniku izdaju odgovarajuće potvrde.“"]
[631,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","St. 3.:\n\"- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci)\"\nOdredbu valja odbaciti jer je diskriminatorna prema društvenim i humanističkim disciplinama, teorijskim znanstvenim disciplinama kao i ostalim znanstvenim poljima u kojima vrijednost projekta ne mora odgovarati njegovoj financijskoj vrijednosti. Osim toga, vrijednost valute podložna je dnevnoj politici na financijskom tržištu te ne može biti trajnim kriterijem za izbor na radno mjesto.\nNije jasno ni što je točna definicija pojma “radni paket”. Iz čl. 3. t. h. proizlazi da mora biti riječ o suradnom projektu više ustanova jer se spominju pojmovi “partnerska institucija” i “konzorcijski projekt koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija”. (Čl. 3. t. h: »institucijski voditelj radnog paketa« je glavni istraživač na partnerskoj instituciji ili glavni istraživač na jednom radnom paketu u slučaju konzorcijskog projekta koji uključuje instituciju kao nositeljicu projekta te jednu ili više partnerskih institucija; samo jedan istraživač može biti glavni na jednom radnom paketu; ukupna vrijednost radnog paketa na partnerskoj instituciji mora biti u vrijednosti preko 50.000,00 EUR”), što je diskriminatorno prema malim disciplinama s malim brojem zaposlenika, kao i ostalim disciplinama u kojima su iznosi projektnih financiranja bitno niži, a mogućnosti surađivanja na takvim projektima vrlo ograničene.\n\n\"- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\"\nOdredba je diskriminatorna prema mentorima koji nisu “institucijski mentori”, tj. mentorima doktoranada na drugim institucijama. Time su mentori doktoranada s drugih institucija diskriminirani u odnosu na institucijske mentore, a imajući u vidu mnoge institucije koje nemaju vlastite doktorske studije čiji zaposlenici ne mogu biti institucijski mentori.\nOdredba o zajedničkom radu s doktorandom također je etički upitna jer osporava uvjet mentorstva doktorandu na način da su sada mentori, da bi potvrdili mentorstvo doktorandu, primorani objaviti s doktorandom zajednički rad, što može dovesti do neetičnih postupanja uvjetovanjem prisilne objave rada, kako od strane mentora, tako i od strane doktoranda."]
[632,"DANIJELA JAKŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Stavak (2) radno mjesto razine 3: - vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt\nStavak (3) radno mjesto razine 4: - vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti\n\nKomentar:\n\nStavak (3) članka 6., koji je već sam po sebi znanstveno-nastavnim djelatnicima iz velikog broja znanstvenih polja nedostižan, još je dodatno i nepotrebno \"postrožen\" u odnosu na stavak (2) za radno mjesto razine 3.  Ovom odredbom se za radno mjesto razine 4 traži isključivo vođenje stručnog projekta (a više nije dovoljno, kao u stavku (2) i kao za ostale vrste projekata u stavku (3), voditi radni paket). \n\nI unutar stručnih projekata, a posebno onih konzorcijskih, međunarodno recenziranih i financiranih te visoko kompetitivnih, vođenje radnih paketa često podrazumijeva punu odgovornost za provedbu ključnih segmenata projekta, uključujući upravljanje resursima, izvještavanje, suradnju s partnerima, koordinaciju aktivnosti i donošenje strateških odluka. U mnogim međunarodnim konzorcijima, poput onih financiranih iz programa Digital Europe, Interreg, LIFE, Horizon Europe – CSA, pa i kroz određene EIT i ESF+ natječaje, struktura projekta je takva da su radni paketi samostalne funkcionalne jedinice (kako po opsegu tako i po utjecaju i razini ekspertize potrebnoj za provedbu) koje vode stručnjaci iz partnerskih institucija s punom odgovornošću i jasno definiranim ishodima. \n\nDodatno, EU i RH strateški dokumenti i politike kontinuirano naglašavaju važnost suradnje znanosti i gospodarstva, razvoja stručnih kompetencija, transfera znanja i tehnologija te primjene istraživanja u praksi. Upravo stručni projekti – pogotovo oni provedeni u suradnji s javnim sektorom, poduzetnicima ili organizacijama civilnog društva – doprinose ostvarenju tih ciljeva. Stoga bi kriteriji za viša znanstveno-nastavna radna mjesta morali prepoznati ovu širinu doprinosa i omogućiti ravnopravno uvažavanje vođenja radnih paketa i unutar stručnih projekata, a ne samo vođenja cijelog projekta. Smanjivanjem priznanja ovim aktivnostima zapravo se šalje poruka da se ekspertiza i doprinos u primjeni znanja manje vrednuju – što je kontradiktorno deklariranim strateškim ciljevima.\n\nPrijedlog za stavak (3): - vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili kompetitivni stručni projekt ili institucijski projekt.\n\nTakođer, nedostatak jasne definicije što sve spada pod „stručne projekte“ otvara prostor za različita tumačenja i neujednačenu praksu vrednovanja. Primjerice, ostaje nejasno uključuju li se tu i međunarodni projekti iz fondova EU koji nisu striktno znanstveno-istraživački, nacionalni projekti provedeni u partnerstvu s javnim ili privatnim sektorom, evaluacijski i savjetodavni projekti, izrada stručnih podloga za javne politike itd. Stoga bi bilo nužno i jasno propisati da stručni kompetitivni projekti obuhvaćaju sve one financirane iz domaćih ili međunarodnih javnih izvora, uz obvezu javne prijave i evaluacije, a čije je vođenje radnih paketa jasno dokumentirano."]
[633,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 14 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava) u odnosu na čl. 270 st. 1 Zakona o obveznim odnosima.\nPredloženi horizontalni kriteriji za napredovanje u znanstveno-nastavna zvanja izrazito favoriziraju prirodne, tehničke, biomedicinske i biotehničke znanosti, dok društvene i humanističke znanosti ostaju u nepovoljnijem položaju. Uvjeti poput vođenja kompetitivnih visokobudžetnih projekata, mentorstva doktorandima i objave radova s njima, kao i postizanja određenog broja citata, ne uzimaju u obzir specifičnosti i strukturalne prepreke u društveno-humanističkom području. Ova područja teže ostvaruju projekte s traženim financijskim iznosima (npr. minimalno 5.000 EUR), a teme usmjerene na nacionalni identitet i kulturu često nisu zastupljene u međunarodnim bazama podataka. Time se zanemaruje njihova važna društvena uloga i dodatno otežava napredovanje istraživača koji se njima bave. Kriteriji su krojeni tako da ih može ispuniti samo manji broj nastavnika, što može imati dugoročno demotivirajući učinak i dovesti do gubitka kadra u znanstveno-obrazovnom sustavu, osobito u društvenim i humanističkim znanostima. \nDodatno, broj citata i odjek učinka (impact factor) časopisa korišteni su kao osnovna mjera kvalitete rada, što je metodološki neutemeljeno. Predloženi kriteriji dodatno naglašavaju scientometrijske pokazatelje poput broja citata i odjeka učinka časopisa kao ključne uvjete za napredovanje, iako broj citata nije objektivno mjerilo znanstvene vrijednosti pojedinog rada, a impact factor odražava ugled časopisa, a ne kvalitetu samih članaka. Time se sustav znanstvenog napredovanja svodi na puko brojanje publikacija i formalno ispunjavanje kvantitativnih zahtjeva, pri čemu se zanemaruje suštinska znanstvena izvrsnost i originalnost. Takav pristup potiče kvantitetu nad kvalitetom, demotivira znanstvenike da se bave dubljim i dugoročnijim istraživanjima i posebno diskriminira znanstvenike iz društvenih i humanističkih, gdje se znanstvena relevantnost često ne odražava kroz iste metrike kao u STEM disciplinama.\nKonačno, vezivanje napredovanja uz financijsku vrijednost projekata, kako je propisano čl. 6. st. 3. i čl. 3. Nacionalnih kriterija, pokazuje nerazumijevanje znanstvenog rada jer se znanstvena vrijednost ne mjeri budžetom projekta, već rezultatima i doprinosom. Uvođenje minimalnih financijskih pragova (5.000 EUR za institucijske projekte i 50.000 EUR za vođenje radnog paketa) diskriminira istraživače koji rade u područjima gdje takvi iznosi nisu realni, posebno u društveno-humanističkim znanostima. Osim toga, kriteriji jednakog broja projekata za sva znanstvena područja ne uvažavaju različite uvjete rada i izvore financiranja, a institucijski projekti, kao jedina dostupna opcija za mnoge, često ne dosežu propisane pragove, čak ni na najvećim fakultetima (posebno ako se uzmu u obzir „stari“ projekti, financirani u kunama). Nerealno je očekivati da se ovi uvjeti ispune u kratkom vremenu, posebno jer ranije nisu bili traženi, a inflacija je dodatno povećala realne vrijednosti traženih budžeta, čime su brojni dosadašnji projekti postali bezvrijedni u procesu napredovanja.\nNavedenom odredbom uspostavlja se sustav u kojem svi članovi sustava nemaju jednake prilike za ostvarivanje svojih prava, dok im ujedno prijeti zakonska obveza otkaza ugovora o radu u slučaju neispunjenja uvjeta za napredovanje na koje oni – uslijed prethodno opisanih posljedica – nisu u mogućnosti utjecati."]
[634,"MARIJA BRKIĆ BAKARIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predloženi horizontalni kriteriji u sustavu vrednovanja znanstvenika su neprikladni jer ne odražavaju stvarne razlike među znanstvenim i znanstveno-nastavnim radnim mjestima te često ovise o vanjskim okolnostima izvan kontrole kandidata. Uvjet koji kandidat treba ispuniti trebao bi odražavati njegov osobni doprinos, a ne biti uvjetovan ishodima koji su izvan njegove kontrole, a citiranost, voditeljstvo projekata i mentorstvo doktorandima to svakako jesu. Horizontalne kriterije treba zamijeniti znanstvenim kriterijima uz fleksibilnost postizanja kriterija, tj. definiciju broja kriterija koji je potrebno zadovoljiti za određeno radno mjesto, kao što je to u kategoriji kriterija nastavnog doprinosa. Oni ne smiju biti eliminacijski jer je prijelazni period za realizaciju prekratak s obzirom da su dosad vrijedila posve drugačija pravila prema kojima su svi članovi akademske zajednice usmjeravali i razvijali svije karijere. \n\nizv. prof. dr. sc. Marija Brkić Bakarić, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija, Sveučilište u Rijeci"]
[635,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Smatramo da ove je ove uvjete potrebno razdvojit:\n- mentorstvo ili komentorstvo doktorata\n- objavljen rad s doktorandom.\n\nUvjeti trebaju biti maksimalno pod kontrolom svakog pristupnika. O tome je važno voditi računa prilikom određivanja kriterija napredovanja."]
[636,"DANIJEL JELAŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Horizontalni kriteriji, barem iz perspektive humanističkih znanosti, nemaju mnogo smisla. Prije svega uvođenje sudjelovanja na projektima i vođenje projekata kao nužnog uvjeta za napredovanje u viša znanstvenim i znanstveno-nastavnim zvanjima je ustvari forsiranje jednog od načina organizacije znanstvene djelatnosti. No, projekti ne mogu biti cilj ili pokazatelj kvalitete rezultata znanstvenog rada. Projekti mogu biti jedino sredstvo, koje nipošto ne bi trebalo nametati zaposlenicima u sustavu, ako oni mogu uspješno obavljati svoj rad mimo projekata. Forsiranje projekata, nametanje budžeta projekta kao nekakvog kriterija izvrsnosti (kao da su sredstva potrebna za ostvarenje ciljeva projekta proporcionalna vrijednosti znanstvenih rezultata) i institucijski kriteriji ustvari znače da predlagač u prvom redu vrednuje menadžerske sposobnosti i angažman zaposlenika, a ne kvalitetu znanstvenog rada (ili jedno i drugo poistovjećuje, što je, jasno, promašeno). Na koncu, zašto bi se kažnjavalo nekog tko svojim talentom, zalaganjem i znanjem ostvaruje iznimne znanstvene rezultate izvan projekta, odnosno zašto bi se takvog znanstvenika prisiljavalo da pokrene projekt ili sudjeluje u nekom ako on sam ne vidi korist i smisao od toga? S druge strane, netko tko u okvirima projekta ostvaruje minimalne zadane rezultate biva nagrađen jer je zadovoljio formalni uvjet. \nI drugi nužni horizontalni kriterij, mentoriranje disertacije, je upitan. Broj studenata poslijediplomskih studija u nekim poljima se drastično smanjuje, pitanje je hoće li svaki znanstvenik ili sveučilišni nastavnik uopće biti u prilici mentorirati doktorski rad. \nDakle, nije ni pravedno ni razumno da se ljudima kao nužni kriteriji nameću uvjeti koje ne mogu ostvariti neovisno o drugima: projekti, mentorstvo doktorskih radova, upravljačke pozicije u sustavu itd. Naravno, u redu je da se te stvari vrednuju kao jedan od mogućih kriterija.\nNadalje, citiranost u humanističkim znanostima, pa čak i minimalna, ne bi smjela biti kriterij, odnosno uvjet za napredovanje. Osim sigurno i u drugim komentarima spomenutih razloga vezanim za relativno mali broj stručnjaka na nacionalnoj ili regionalnoj razini koje bi, neupitno, kvalitetni i relevantni radovi zanimali, metode i stil pisanja humanističkih stručnjaka primjenom ovog kriterija bi mogao dovesti do nekih apsurda. Npr. nije neuobičajeno da se u radu osvrćemo i na radove za koje smatramo da su loši ili posve promašeni. Strogo bibliometrijski gledano, navođenje takvog rada smatralo bi se citiranošću."]
[637,"IVANA ETEROVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar uz članak 6, stavak 2. U odjeljku \"vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt  (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\" valjalo bi uključiti i ostale projekte, eventualno uz odredbu o iznosu kojemu treba odgovarati njihova zbirna vrijednost."]
[638,"IVANA ETEROVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar uz članak 6, stavak 5. Odredbu o profilu na CroRIS-u treba precizirati. Koje sve točno rubrike moraju biti uređene i ažurirane u pojedinačnim profilima na CroRIS-u (s obzirom na sve mogućnosti koje se nude)?"]
[639,"MATEJ TRPIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Sveučilišta u Dubrovniku;\n\nU sustavu visokog obrazovanja i pripadajućim kriterijima za izbor na radna mjesta se neko vrijeme  sustavno ignorira i neadekvatno vrednuju prethodni rad u struci, izvan visokoškolskog sustava.\nNaime, neki istaknuti stručnjaci iz različitih područja (npr. IKT, medicina i sl.) odlučuju se nakon 5 ili 10 godina vrlo uspješnog rada u praksi prenijeti svoja iskustva studentima. I većina ih na kraju bude razočarana sustavom, što će u budućnosti značajno umanjiti kvalitetu visoškolskog obrazovanja. Tako da je za očekivati da će broj takvih stručnjaka iz godine u godinu biti sve manji, pa bi netko za to trebao preuzeti i odgovornost. Jer kad uskoro 99% zaposlenih u nekoj visokoškolskoj ustanovi bude bez značajnijeg praktičnog iskustva u realnom sektoru, posljedice će biti katastrofalne.\nAko bi se poslije dosta godina rada u praksi, i onda još više godina u visokoškolskom obrazovanju, trebalo mladom kolegi koji iz prakse namjerava doktorirati i postati sveučilišni nastavnik ukratko opisati što ga čeka, to bi nažalost izgledalo ovako: treba završiti teški doktorski studij (što i nije veliki problem, jer smo u praksi navikli na zahtjevne projekte). Poslije toga sporo napredujete kroz izbore u znanstveno-nastavna radna mjesta, stalno vam mijenjaju i pooštravaju kriterije tako da se nemoguće prilagoditi, i pri tome se prethodno iskustvo iz prakse - makar bili vrhunski svjetski stručnjak - uopće ne uzima u obzir. A i ono radi čega ste se vjerojatno odlučili na novu karijeru - prenošenje znanja novim generacijama (tzv. nastava) - je eto nužno zlo koje morate zadovoljiti kvantitativno. Za kvalitetu nitko i ne pita, ako se izuzmu alibi ankete koje suštinski nimalo ne odražavaju kvalitetu nastave, realizaciju ishoda učenja itd.\n\nPrijedlog:\nPredlaže se kroz horizontalne kriterije uvažiti značajno prethodno iskustvo u praksi (primjerice 5 ili 10 godina na značajnim radnim mjestima, vođenje projekata u okviru poslovanja firme i sl.).\nU tom smislu, prijedlog je u članku 6. stavku 3. za radno mjesto razine 4 gdje se kao jedan od kriterija predviđa  članstvo u projektnom timu barem tri projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti, na odgovarajući način vrednovati prethodno dugotrajno/značajno iskustvo u praksi.\nU protivnom postojeća odredba može dovesti do situacije da je neki pristupnik mogao imati minimalnu ulogu u projektnom timu na tri stručna projekta koje se evaluira kao veliko postignuće, dok se ne vrednuje primjerice 10 godina rada u struci, s vrhunskim tehnologijama i uz vođenje i realizaciju više velikih projekata milijunske vrijednosti.\n\nNadalje, u članku 6. stavku 6. kod utvrđivanja tablice 1. Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima potrebno je razmotriti da li je  bolje ne navoditi ništa ili navoditi da je potrebno 5 ili 10 citata za izbor u zvanje redovitog profesora. Uz to, ovakve razlike između područja, za red veličine, su također tema za razmišljanje."]
[640,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Sveučilišta u Zadru: \nSt. 4. Broj očekivanih citata upućuje na vrlo velike razlike u pojedinim znanstvenim područjima. \nU humanističkim znanostima broj citata osim u bazama Wos i Scopus moguće je upotpuniti citiranošću radova u knjigama i drugim publikacijama. Nije navedeno koji su prihvatljivi dokazi za te citate.\n\nTablica 1. Predlažemo da za sva znanstvena područja broj citata za radna mjesta 3. razine bude za 20% (ili 25%) manji od broja citata koji se traže za radna mjesta 4. razine. Sada je razlika 100% što nije dobro, posebno za područja u kojima se očekuje velik broj citata."]
[641,"GORAN SUNAJKO","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Za radno mjesto razine 3 predlažem izbaciti  \n\n\"vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\" \n\ni zamijeniti ga s nastavnim kriterijem koji je propisan za radno mjesto razine 4.\n\n- \"mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\""]
[642,"MIRELA SAMARDŽIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6 (3) Smatram da bi citiranost trebalo izbaciti kao kriterij jer radovi koji se bave aktualnim temama generiraju više citata zbog velikog broja istraživača koji se bave time pa je citiranost tu mjera aktualnosti teme, a ne nužno kvalitete rada. Također citiranost ovisi i o veličini znanstvenog područja pa može biti otežano ostvariti veliku citiranost unatoč kvalitetnim radovima."]
[643,"ANTONIJA PRIMORAC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Iz načina na koji je predložena valorizacija kvalitete znanstvenih radova, kao i iz prijedloga horizontalnih uvjeta, stječe se dojam da su za znanstvenu komponentu kao uzor korištene prakse iz STEM-a koje nisu primjenjive na humanističke znanosti. Potonje je posebno vidljivo iz naglaska na projektnim aktivnostima, svotama vezanima uz iste te kroz uvođenje obaveznog uvjeta objavljivanja radova sa doktorskim studentom.  \nS obzirom da u nizu polja i grana unutar humanističkih znanosti doktorski rad predstavlja dokaz kandidata o samostalnom znanstveno-istraživačkom promišljanju i radu pod paskom mentora, a ne rezultat sudjelovanja u timskom radu/projektu/laboratoriju, predlaže se izmijeniti Članak 6, stavak 3 na način da se razdvoji uvjet mentoriranja doktoranda od uvjeta objavljivanja rada s doktorandom jer potonje nije primjenjivo u svim poljima i granama humanističkih znanosti. S obzirom da nemaju sva sveučilišta doktorske studije iz relevantnih polja i grana, uvjet mentoriranja doktoranda također bi trebalo učiniti posebnim uvjetom. Nastavno na to, predlaže se da se uvjet objavljivanja rada s doktorandom stavi u posebne uvjete (kao opcionalni a ne obavezni).\nTakođer bi trebalo ukloniti svote navedene uz projekte jer nisu primjenjive na dosad vođene kao ni trenutno planirane projekte u humanističkim znanostima.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci\nProf. dr. sc. Antonija Primorac, pročelnica"]
[644,"REBEKA MESARIĆ ŽABČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Poštovani,\n\nSmatram da su u prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija za ustroj znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih, znanstvenih i nastavnih radnih mjesta sadržana brojna postroženja koja će izrazito nepovoljno djelovati na buduće mogućnosti napredovanja znanstvenika.\n\nU svojoj znanstvenoj karijeri spomenuti su kriteriji više puta postrožavani pa se nameće pitanje koji je cilj i svrha konstantnog postrožavanja istih?\n\nKao  predsjednica Hrvatskog demografskog društva moram istaknuti da je demografija kao relativno mala struka u odnosu na ostale društvene znanosti, u znatno podređenom položaju. Na primjer, ukupan broj časopisa \nu svijetu koji se bave demografskim temama je osjetno manji od npr. \nbroja psiholoških časopisa. Iz sličnih je razloga i teže dobiti \nznanstveni projekt koji se bavi demografijom a posebno je teško dobri \nprojekt koji nosi velike financije. \n\nPosebno problematičnim smatram nove horizontalne kriterije za\nnapredovanje i smatram da bi njih u potpunosti trebalo izbaciti iz\npravilnika.\n\nDo prije samo petnaestak godina se na viša radna mjesta napredovalo\npraktički automatizmom. Postavlja se pitanje imaju li oni koji su do\nnajviših radnih mjesta napredovali po puno blažim kriterijima (možda i\nuz preskakanje pojedinog zvanja ili radnog mjesta, što je sada nemoguće)\nmoralno pravo sada nametati značajno postrožavanje kriterija za\nnapredovanje.\n\nPostrožavanje kriterija za napredovanje, u kombinaciji s nižim plaćama i\nlošijim uvjetima rada u znanosti u odnosu na Zapadnu Europu, bi moglo\nrezultirati daljnjim iseljavanjem mlađih hrvatskih znanstvenika u\nbogatije države. Takav bi proces dodatno pogoršao već ionako vrlo lošu\ndemografsku sliku Hrvatske.\n\nUz to, stalne promjene i postrožavanja pravilnika unose nepotreban kaos\nu sustav, što je kontraproduktivno. Znanstvenici su prisiljeni biti i\nadministratori za svoje projekte što je za njih dodatno opterećujuće,\n\nLijepi pozdrav,\n\ndr.sc. Rebeka Mesarić Žabčić\nznanstvena savjetnica u trajnom zvanju i \npredsjednica Hrvatskog demografskog društva"]
[645,"SLAVKO BEZEREDI","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\nčl. 6. st. 3. podst. 3. -  Podrazumijeva li se da rad mora biti objavljen sa tim istim doktorandom kojem je pristupnik bio ili jest institucijski mentor (ili komentor)? Bilo bi dobro navesti što se točno smatra zajedničkim radom sa doktorandom? Je li to i rad koji je objavljen nakon što je doktorand doktorirao ili mora biti objavljen/predan na objavu još dok je doktorand? Što je s doktorandima, koji imaju institucijske mentore u institutu i institucijske mentore na fakultetu? Ako jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora, a doktorski kandidat ima na fakultetu mentora i komentora, te u institutu ima institucijskog mentora, što se i kojim pristupnicima uzima u obzir?"]
[646,"BOJAN MILETIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Općenito ne vidim uvođenje horizontalnih kriterija kao dobru mjeru za postavljanje kriterija za napredovanje. Potom se postavlja pitanje temeljem čega su odabrani ovi horizontalni kriteriji. Naglasak se stavlja na vođenje projekata u situaciji gdje se očekuje značajno smanjivanje financijskih sredstava, što znači da će konkurencija (koja je i sada velika) u budućnosti biti značajno veća i dobivanje jednog projekta vrlo otežano, posebice u nekim znanstvenim područjima. Obavezno vođenje radnog paketa kojemu je vrijednost definirana na minimalno 50000 EUR u biomedicini, a u društvenim znanostima 25000 EUR je nerealna činjenica. Pored toga, ne omalovažavajući niti jedno područje, postavlja se pitanje jednakosti. Ista ova konstatacija vrijedi i za broj citata. Doista je teško postići u nekom području 20 citata i ne može se uspoređivati sa 100 citata u drugom području. No, ovaj je prijedlog u suprotnosti i s međunarodnim sporazumom potpisanim od strane Hrvatske. On može samo dovesti do neprihvatljivog porasta citiranja u međusobnom dogovoru kolega. Konačno, komentar vrijedi i za mentorstva doktoranada. Da li se može uspoređivati mentorstvo i dostupnost doktoranda, primjerice u medicini, ekonomiji i povijesti? Nažalost, mislim da su, poštujući ideju predlagatelja, horizontalni kriteriji, nažalost promašeni i vidim ih samo kao sredstvo za usporavanje napredovanja."]
[647,"KRISTIAN STANČIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Uvođenje minimalnog broja kao kriterija za izbor u znanstveno-nastavna zvanja prema znanstvenim područjima i poljima predstavlja upitnu i problematičnu mjeru za vrednovanje znanstvenog rada. Takav pristup reducira kompleksnost znanstvenog doprinosa na kvantitativni pokazatelj koji ne uzima u obzir bitne kvalitativne aspekte znanstvene produkcije te potiče trendove koji mogu biti štetni za razvoj znanosti u cjelini.\nPrvo, broj citata ovisi o brojnim čimbenicima koji su često izvan kontrole samog znanstvenika, uključujući veličinu znanstvene zajednice u određenom području, stupanj internacionalizacije tog područja te dominantne objavljivačke prakse. Manji znanstveni kolektivi, nerijetko bilježe znatno manji broj citata jer njihova djela nemaju isti potencijal vidljivosti i citiranosti kao radovi u nekim drugim područjima i poljima. U tom smislu, čak i proporcionalno prilagođeni kvantitativni prag za različita znanstvena polja nužno rezultira nejednakim i nepravednim kriterijima vrednovanja.\nDrugo, ovakvi kriteriji potiču znanstvenike na orijentaciju prema „aktualnim“ i „tržišno atraktivnim“ temama koje imaju veći potencijal za brzu i široku citiranost, nauštrb temeljnih, inovativnih i interdisciplinarnih istraživanja koja često trebaju više vremena da bi bila prepoznata i vrednovana u znanstvenoj zajednici. Time se sužava prostor za kritičku, eksperimentalnu i teorijsku znanost koja se ne uklapa u trenutno dominantne istraživačke paradigme. U konačnici, znanstveni rad se ne počinje planirati prema potencijalu za citiranost.\nTreće, takav sustav promovira komercijalizaciju znanosti u negativnom smislu — citati postaju valuta znanstvene kompetitivnosti, a znanstveni doprinos reducira se na tržišni učinak mjerljiv kroz metrike, što je u suprotnosti s temeljnim načelima znanstvenog istraživanja, koje bi trebalo biti motivirano potragom za znanjem i razumijevanjem, a ne samo kvantitativnim učinkom. Citiranost, sama po sebi, ne garantira znanstvenu izvrsnost; moguće je imati visoko citirane radove koji su metodološki upitni, kao i temeljna djela koja imaju dugoročni utjecaj unatoč relativno malom broju citata u kraćem vremenskom razdoblju.\nDakle, umjesto poticanja znanstvene izvrsnosti, takvi kriteriji mogu rezultirati oportunističkim ponašanjima, homogenezacijom znanstvenih interesa i marginalizacijom važnih, ali manje „citabilnih“ znanstvenih tema i pristupa pa je potrebno izbaciti citiranje kao kriterija za napredovanje."]
[648,"BOŽIDAR ŠANTEK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Matični odbor za biotehničke znanosti je na sjednici održanoj 16. 04. 2025. raspravljao o broju citata za područje biotehničkih znanosti te je usvojio stav da sva polja unutar područja biotehničkih znanosti imaju isti broj citata (bez samocitata) prilikom izbora na znanstvena ili znanstvenonastavna radna mjesta. Stoga. Matični odbor predlaže da broj citata (bez samocitata) bude za radna mjesta znanstveni savjetnik ili redoviti profesor 75 odnosno znanstveni savjetnik u trajnom izboru ili redoviti profesor u trajnom izboru 125."]
[649,"BRANKO PETRINEC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 6. Stavak 2:\n\n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt ili ostali projekti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i \n\nObrazloženje: U prethodnim natuknicama je svugdje bilo navedeno „ili ostali projekti“, moguće je da je ovdje slučajno ispušteno.\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[650,"BRANKO PETRINEC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n\nČlanak 6. Horizontalni kriteriji:\n\nZa radno mjesto razine (2) i (3) dodati kao zamjenski horizontalni kriterij:\nmentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora.\n\nObrazloženje: Ovaj uvjet je obavezni horizontalni kriterij za radno mjesto razine (4) u Članku 6. Međutim, ako znanstvenik ostvari uspješno mentorstvo ranije, isti bi mu se kriterij svakako trebao vrednovati pri izboru na radno mjesto razine (2) ili (3). Predlažem da ovaj kriterij bude naveden u Članku 6. kao zamjenski horizontalni kriterij za izbor na radno mjesto razina (2) ili (3) ili, eventualno, dodan u Članak 7. u kategoriju znanstveno-stručnog doprinosa.\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[651,"ADRIJANA ŠULJOK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Iako je (trenutno) propisani broj citata vrlo skroman treba imati na umu da citiranost ne znači nužno znanstvenu kvalitetu, kao i da propisivanje citiranosti kao „mjere“ za evaluaciju ima svoje nedostatke koji su posebice vidljivi ako se ne ulazi u sam sadržaj citata, kao i kontekst discipline. Tako radovi koje se bave aktualnim ili popularnim temama (npr. pandemija, umjetna inteligencija…) generiraju više citata zbog velikog interesa i velikog broja istraživača koji se bave time pa je citiranost tu mjera „popularnosti“ i „aktualnosti teme“, a ne nužno kvalitete rada. Također citiranost ovisi i o veličini znanstvenog područja tj istraživačke zajednice pa istraživači u malim ili vrlo specijaliziranim disciplinama mogu proizvoditi visoko kvalitetne radove koji imaju manju citiranost zbog ograničenog broja istraživača (pa čak i na međunarodnoj razini) koji se bave tom temom. S druge strane istraživači koji se bave temama koje su univerzalnije mogu biti puno citiraniji već i zbog naravi „predmeta“ istraživanja. Nadalje, citiranost sama po sebi ne znači je li taj rad citiran „pozitivno“ ili negativno (npr. zbog nekih metodoloških dvojbi, kontroverzi i sl). Osim toga, načelno interdisciplinarni radovi  imaju veći potencijal za citiranost.\nStoga predlažem da se citiranost ne propisuje kroz broj, nego da članovi komisije koji evaluiraju rad znanstvenika iznesu svoj uvid o vidljivosti i prepoznatljivosti znanstvenih radova kandidata uzimajući u obzir citate, njihov potencijalni doseg i kontekst znanstvene zajednice u kojoj znanstvenik objavljuje. Može se razmisliti o uvođenju vrlo visoke citiranosti (uzimajući u obzir gore navedeni kontekst, potencijalni doseg i sl.) kao „kompenzacijskog“ kriterija za neki od horizontalnih kriterija."]
[652,"TANJA KUŠTOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Pod točkom (2): mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom ; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora KOMENTAR: Mentorstvo rada ne bi se trebalo vrednovati I dodatnim kriterijem objavljivanja rada jer to implicira da se kvaliteta mentoriranja vrednuje kroz objavljivanje."]
[653,"DARIO ILJKIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\nPredlažem da se doda \"i međunarodni projekti financirani od strane međunarodne organizacije\". Ne podcjenjujem značaj domaćih projekata, ali smatram da u uvjete treba uvrstiti i vođenje međunarodnih projekata bez obzira na financijsku vrijednost u kojem je sudjelovalo barem dva partnera sa stranih sveučilišta iz barem dvije države."]
[654,"DUNJA PIVAC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Minimalan broj citata za izbor redovitog profesora u obrazovnim znanostima (radno mjesto razine 3) je nerealno, pretjerano, nedostižno velik, 25 citata, pogotovo u odnosu na izbore iste razine u pedagogiji (10 citata) ili edukacijsko-rehabilitacijskim znanostima (10), pa čak i psihologiji (20), a to u najčešće supstratne znanosti samih obrazovnih znanosti. Obavezno je potrebno uravnotežit. I 10 citata u obrazovnim znanostima neće biti lako postići."]
[655,"DARKO BOŠNJAK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinski fakultet predlažemo sljedeće:\nProjektna aktivnost i vodstvo projekta:\nPrema čl. 6. st. 1.–3., za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora (razina 2) traži se sudjelovanje u barem jednom projektu, za redovitog profesora (razina 3) sudjelovanje u barem dva projekta i vođenje (ili institucionalno vođenje) barem jednog projekta, a za redovitog profesora – trajni izbor (razina 4) sudjelovanje u barem tri projekta i vođenje barem jednog (uz prag ukupne vrijednosti od 50.000 EUR za prirodne, tehničke, biotehničke znanosti i biomedicinu, odnosno 25.000 EUR za društvene i humanističke znanosti). \nOvakvi kriteriji prepoznaju važnost istraživačkih projekata, no upitna je proporcionalnost traženog broja projekata, osobito za mlađe kandidate i one iz manjih znanstvenih sredina. \nU praksi, mogućnosti za uključenje u kompetitivne projekte znatno ovise o okolini – npr. ustanove s manje istraživačkih sredstava ili manje razvijenom infrastrukturom teže osiguravaju takve projekte. Rigidno inzistiranje na tri projekta i jednom vodstvu za najviše znanstveno-nastavno radno mjesto moglo bi odvratiti kvalitetne kandidate koji nisu imali priliku biti formalni voditelji projekata (primjerice, ako su dugi niz godina radili u inozemstvu ili industriji bez uloge voditelja). \nU usporedbi, u Njemačkoj i Austriji ne postoje ovako kvantificirani nacionalni kriteriji – napredovanje ovisi o cjelokupnom znanstvenom opusu i sposobnosti samostalnog vođenja istraživanja, što se procjenjuje kroz habilitaciju i stručna povjerenstva, a ne nužno kroz određeni broj formalno vođenih projekata. \nPredlaže se stoga fleksibilizirati projektni kriterij:\nPrijedlog izmjena i dopuna:\n– Smanjiti traženi broj projekata za razinu 3 sa “barem dva” na “barem jedan”, a za razinu 4 sa “barem tri” na “barem dva” projekta.\n– Proširiti definiciju vođenja projekta tako da uključi vođenje značajnih podprojekata ili laboratorija u sklopu većih projekata, čime bi se priznalo stvarno rukovođenje istraživanjem i onim kandidatima koji nisu bili formalni nositelji projekata. \nPredlažemo dodati u čl. 6. st. 2. i 3.: \n“Vođenjem projekta smatra se i vođenje znanstvene istraživačke jedinice ili laboratorija u sklopu većeg međunarodnog ili nacionalnog projekta, uz odgovornost za financijsko i istraživačko upravljanje tim dijelom projekta.”\n– Također, predlažemo dodati izričaj da se isti projekt može računati i kao ispunjenje kriterija vodstva i kriterija sudjelovanja (što je već navedeno u prijedlogu, čl. 6. st. 2. i 3.), ali i omogućiti da kandidati koji nisu imali priliku voditi projekt mogu taj kriterij zamijeniti ekvivalentnim ostvarenjem. To djelomično omogućuje čl. 7. (o zamjeni horizontalnih kriterija), ali zbog važnosti projekta predlažemo eksplicitno navesti: \n“U iznimnim slučajevima, ako pristupnik nije imao priliku voditi projekt zbog okolnosti struke ili institucije, ispunjenje ovog kriterija može se dokazati i kroz ostvarenje dvaju od kriterija iz članka 7. st. 2. toč. a)–i), čime se nadoknađuje nedostatak vodstva projekta.”\nObrazloženje:\nOvime se ublažava krutost kriterija projekata uz zadržavanje namjere da kandidati dokažu istraživačku aktivnost. Ustavni sud je u odluci U-II-33/2006 upozorio da kriteriji specifični samo za pojedino područje, bez objektivnog uporišta, mogu dovesti do nejednakosti. Iako se ovdje projektni uvjeti primjenjuju horizontalno, pretjerana strogost može stvoriti nejednakosti među kandidatima različitih disciplina (npr. područja s manje projekata) pa je potrebno osigurati razmjernost.\nRigidni kvantitativni zahtjevi za formalno vođenje projekata mogu isključiti izvrsne kandidate iz manjih institucija. U Njemačkoj i Austriji se napredovanje temelji na evaluaciji samostalnosti u znanstvenom radu, a ne broju vođenih projekata. Slovenija i Italija omogućuju vrednovanje sudjelovanja u velikim konzorcijskim projektima bez formalnog vodstva, osobito ako kandidat ima znanstvenu odgovornost za radni paket.\nMentorstvo doktorskog rada: \nČlanak 6. st. 3. propisuje da za izbor na radno mjesto razine 4 (redoviti profesor – trajni izbor) pristupnik mora imati mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada (uz uvjet da je bio institucionalni mentor doktorandu koji je obranio doktorat, te da imaju barem jedan zajednički rad). \nIako je razumljivo da se na najvišoj razini očekuje iskustvo u mentoriranju mladih znanstvenika, ovakav strogi uvjet mogao bi biti problematičan iz nekoliko razloga. \nKao prvo, ne pruža se alternativa kandidatima čije institucije nemaju doktorske studije ili koji zbog prirode posla nisu mogli biti mentori doktorandima. \nU mnogim zapadnim sustavima, poput njemačkog, formalno mentorstvo doktoranda nije uvjet za izbor u zvanje – od kandidata se traži znanstvena izvrsnost i potencijal za mentorstvo, ali se ne isključuju oni koji još nisu imali priliku biti službeni mentori (što je često slučaj jer se tek stjecanjem profesorskog statusa dobiva pravo službenog mentorstva). \nZa usporedbu, u Sloveniji kriteriji za redovite profesore valoriziraju pedagoški rad i mentorstva ako ih ima, ali kandidatu koji ispunjava sve ostale znanstvene uvjete ne uskraćuju napredovanje samo zato što formalno nije bio mentor doktorata – takav se uvjet obično može nadomjestiti duljim stažem ili drugim oblicima pedagoškog doprinosa. \nOvaj kriterij u prijedlogu mogao bi posebno pogoditi kandidate iz manjih znanstvenih sredina (npr. fakulteti koja nemaju doktorske studije, ili instituti gdje mentori doktoranada formalno dolaze s fakulteta) te mlade znanstvenike koji su se vratili iz inozemstva gdje nisu mogli biti službeni mentori.\nPrijedlog izmjene (Članak 6. stavak 3., alineja o mentorstvu):\n– Dopuniti odredbu kako slijedi: “– mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; iznimno, ako u instituciji ili području pristupnika nije ustrojen doktorski studij ili pristupnik nije imao mogućnost formalnog mentorstva, ispunjenje ovog kriterija može se dokazati intenzivnim mentoriranjem studenata poslijediplomskog specijalističkog studija ili poslijedoktoranada, uz odgovarajuće dokaze (npr. izjave institucije ili mentorskih komisija).”\n– Alternativno ili dodatno rješenje: smanjiti zahtjev tako da komentorstvo (sumentorstvo) dvaju doktoranada može zamijeniti jedno samostalno mentorstvo (jer članak 6. trenutno omogućuje računanje komentorstva, ali i ograničava da jednom doktoratu mogu biti pridružena najviše dva mentora). \nUvesti odredbu: “Ako je pristupnik sudjelovao kao komentor, dva takva komentorstva smatraju se ekvivalentom jednog potpunog mentorstva.”\nObrazloženje:\nOvim dopunama omogućilo bi se da se ni jedan kvalificirani znanstvenik ne isključi automatski iz napredovanja zbog formalnih okolnosti. Ustavni sud je u odluci U-I-5578/2013 naglasio da uvjeti za izbor moraju osigurati jednakost prilika svim kandidatima te da ne smiju nekoga dovesti u neproporcionalno nepovoljan položaj bez objektivnog i opravdanog razloga. Ako kandidat ima izniman znanstveni opus, a nije imao priliku biti mentor zbog okolnosti izvan njegove kontrole, kruto inzistiranje na tom uvjetu moglo bi predstavljati neproporcionalnu prepreku. Predložena dopuna zadržava standard mentorstva, ali uvodi fleksibilnost i priznanje alternativnih oblika mentoriranja, u duhu načela razmjernosti i jednakosti.\nU Sloveniji se mentorstva vrednuju ako ih ima, ali nisu eliminacijski kriterij. U Austriji i Italiji (ANVUR) se očekuje potencijal za mentorstvo, ali ne isključuje kandidate bez formalnog mentoriranja. \nMinimalan broj citata (bibliometrijski kriterij): \nHorizontalni kriteriji uvode i bibliometrijske pragove – čl. 6. st. 2. i 3. propisuju da kandidati za razinu 3 i 4 moraju ostvariti najmanji broj citata (bez autocitata) definiran Tablicom 1. \nTablica 1 daje pragove citiranosti po znanstvenim poljima; npr. za područje Biomedicine i zdravstva traži se 75 citata za razinu 3 (red. prof.) i 150 citata za razinu 4 (red. prof. trajni izbor), dok su u društvenim znanostima pragovi znatno manji (npr. pravo 10/20 citata). \nPozitivno je što su ovi pragovi diferencirani po područjima – time se nastoji uvažiti objektivne razlike u obrascima citiranja između, primjerice, biomedicine i prava. To je u skladu s zahtjevom Ustavnog suda da kriteriji mogu varirati po područjima, ali razlike moraju imati objektivno uporište u naravi znanosti. Međutim, valja osigurati da te razlike budu uistinu opravdane i proporcionalne. Primjerice, prag od 150 citata za medicinu relativno je visok, ali je usporediv s prirodnim znanostima (koje imaju sličan prag). Time se postiže načelna ravnoteža unutar biomedicine u odnosu na druge, “niže citirane” discipline. Ipak, ostaje činjenica da je formalno “teže” ispuniti uvjete u medicini nego, recimo, u pravu. \nUstavnosudski standard zahtijeva da takve razlike budu opravdane – ako bi se pokazalo da neki prag neopravdano nadmašuje realne mogućnosti prosječnog kandidata u polju, to bi otvorilo pitanje diskriminacije. \nStoga se predlaže:\nPrijedlog izmjene (Članak 6. i Tablica 1.):\n– Redovito preispitivanje pragova citiranosti:\n U prijelazne odredbe ili članak 6. dodati stavak: “ Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj će najmanje svake 3 godine analizirati bibliometrijske pokazatelje po znanstvenim poljima te prema potrebi predložiti prilagodbu minimalnih pragova citiranosti iz Tablice 1, kako bi oni i nadalje odražavali realno stanje i bili utemeljeni na objektivnim pokazateljima razvoja pojedinih područja.”\n– Ujednačavanje unutar područja: \nPotrebno je provjeriti jesu li svi pragovi unutar područja Biomedicine zdravstva ujednačeni s obzirom na prosječnu citiranost. Npr. u prijedlogu su sva polja unutar biomedicine dobila jedinstven prag (75/150). Ako postoje značajne razlike između temeljnog, kliničkog, javnozdravstvenog i ostalih polja (što prijedlog tretira istim), razmotriti uvođenje blage diferencijacije. (Napomena: u prijedlogu je možda ovakav jedinstveni prag opravdan prosjekom, no trebalo bi obrazložiti je li npr. prosječna citiranost u veterini uistinu usporediva s onom u temeljnoj medicini.) U slučaju da nije, predlažemo u Tablici 1. razdvojiti polja ili prilagoditi prag slabije citiranim poljima."]
[656,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar na članak 6. Potrebno je definirati temeljem kojih kriterija i/ili analiza su odabrani minimalni brojevi citata u pojedinom području, odnosno polju.\nKod odabira baza za pregled citiranosti, potrebno je jasno i nedvosmisleno definirati odnosi li se WoS na WoSCC bazu ili se misli na WoS platformu koja sadrži različite baze i indekse. Prijedlog NSK je koristiti WoSCC bazu koja se sastoji od citatnih indeksa. \nPotrebno je definirati samocitate (preporučamo da se taj izraz koristi umjesto autocitata). Samocitati mogu se odnositi ne samo na pojedinog autora, već i na tim autora, ustanovu iz koje dolazi, časopis, itd."]
[657,"DANIJELA JAKŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlažem da se u članku 6., točki 3. uz vodstvo kompetitivnih znanstveno-istraživačkih, razvojnih ili stručnih projekata prizna i vodstvo institucijskih projekata. Takvi projekti često uključuju relevantne istraživačke i razvojne aktivnosti koje pridonose misiji institucije, jačaju istraživačku infrastrukturu i uključuju istraživače raznih profila. Isključivanje institucijskih projekata nepravedno zanemaruje doprinos djelatnika koji aktivno sudjeluju u razvoju znanstvenog kapaciteta kroz institucionalne inicijative, a koje mogu biti te nerijetko i jesu jednako kvalitetne."]
[658,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","1.) ČLANAK 6., stavak 2., alineja 2. i stavak 3., alineja 2.\nPredlažemo izmijeniti prvi dio rečenice tako da glasi: „vođenje barem jednog projekta ili institucijsko vođenje radnog paketa u sklopu barem jednog projekta…“.\n2.) ČLANAK 6., stavak 2., alineja 3. i stavak 3., alineja 4., Tablica 1.\nPredlažemo nakon riječi „minimalan broj citata bez autocitata“ dodati riječ „pristupnika“, tako da glasi: „minimalan broj citata (bez autocitata pristupnika)…“."]
[659,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","čl. 6. st. 3. mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora; uvjet koji kandidat treba ispuniti trebao bi biti rezultat njegovog rada, a ne ovisiti o radu drugoga. Naime, ukoliko student ne doktorira, to što ste bili mentor/komentor godinama nema nikakvu vrijednost. Ovaj uvjet, obzirom da je nastavni, treba proširiti i staviti i /ili da je bi mentor ili komentor na 25 obranjenih diplomskih, završnih.... te da je sa studenom objavio 5 radova iiz područja teme rada; na ovaj način bi se jednako vrednovala mentorstva različitih radova.\nKod donošenja horizontalnih uvjeta bi trebalo uvažiti obveze pojedinih radnih mjesta, ondosno odvojiti izbor na znanstve i znanstvena-radna mjesta."]
[660,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","čl. 6. st. 3. mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora; uvjet koji kandidat treba ispuniti trebao bi biti rezultat njegovog rada, a ne ovisiti o radu drugoga. Naime, ukoliko student ne doktorira, to što ste bili mentor/komentor godinama nema nikakvu vrijednost. Ovaj uvjet, obzirom da je nastavni, treba proširiti i staviti i /ili da je bi mentor ili komentor na 25 obranjenih diplomskih, završnih.... te da je sa studenom objavio 5 radova iiz područja teme rada; na ovaj način bi se jednako vrednovala mentorstva različitih radova.\nKod donošenja horizontalnih uvjeta bi trebalo uvažiti obveze pojedinih radnih mjesta, ondosno odvojiti izbor na znanstve i znanstvena-radna mjesta."]
[661,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \nPredloženi kriterij koji uvjetuje izbor na radno mjesto razine 4 projektima zbirne vrijednosti od najmanje 25.000 EUR za društvene i humanističke znanosti, iako nominalno niži od onog za ostala znanstvena područja, nije utemeljen na realnim mogućnostima financiranja u ovom području. Većina kompetitivnih i institucijskih projekata u društvenim i humanističkim znanostima u Hrvatskoj (pa i u širem europskom prostoru) redovito se financira u iznosima znatno ispod propisanog praga, neovisno o znanstvenoj vrijednosti i složenosti samog projekta.\nOvime se implicitno diskriminiraju znanstvenici iz područja društvenih i humanističkih znanosti, jer im se otežava ispunjavanje kriterija temeljenog na uvjetima koji su objektivno teže dostižni u njihovom znanstvenom okruženju. Ujedno se umanjuje vrijednost stručnih i razvojnih projekata koji imaju visok društveni doseg i znanstveni doprinos, ali niže budžete.\nPredlažemo da se:\nukloni novčani prag, ili\njasno navede da je zbroj više manjih projekata prihvatljiv, te se taj zbroj izričito računa kao kumulativan doprinos.\nOva izmjena omogućila bi realniju i pravedniju evaluaciju doprinosa istraživača u različitim znanstvenim kontekstima, uz očuvanje jednakih standarda kvalitete rada, ali s uvažavanjem razlika u dostupnim resursima među znanstvenim područjima."]
[662,"SOFIJA VRCELJ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","pitanje je je li citiranost znak kvalitete rada,  sva polja, poput primjerice nacionalne povijesti  nisu interesantna na europskoj razini. Neke teme su trendovske i citiranost zbog toga bude velika"]
[663,"ŠIME SMOLIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlaže se dopuna stavaka (2) i (3) na način da se nacionalna koordinacija europskih istraživačkih infrastruktura s ESFRI Roadmapa prepozna kao jedan od oblika voditeljstva projekta, ravnopravan s ostalim projektima navedenim u tekstu.\nObrazloženje:\nUloga nacionalnog koordinatora istraživačke infrastrukture uvrštene na ESFRI Roadmap uključuje:\n• znanstveno i tehničko vođenje nacionalnih aktivnosti u sklopu međunarodnog projekta,\n• koordinaciju s partnerima iz drugih zemalja i s centralnim konzorcijem,\n• upravljanje resursima, vremenskim planovima, izvještavanjem i diseminacijom rezultata,\n• znanstvenu odgovornost za prikupljanje, obradu i diseminaciju podataka prema najvišim međunarodnim standardima.\nRadi se o kompleksnom i visokovrijednom angažmanu koji je:\n• usporediv, a često i zahtjevniji od vođenja HRZZ ili bilateralnog projekta,\n• prošao međunarodno vrednovanje u postupku uključivanja na ESFRI Roadmap,\n• od izuzetne važnosti za pozicioniranje hrvatske znanosti unutar Europskog istraživačkog prostora (ERA).\nPrijedlog dopune teksta (npr. u stavku 2 i 3):\nU popisu prihvatljivih oblika voditeljstva, predlaže se dopuniti tekst ovako:\n\"...ili nacionalna koordinacija europske istraživačke infrastrukture uvrštene na ESFRI Roadmap, pod uvjetom da je potvrđena od strane relevantnog međunarodnog tijela infrastrukture ili središnjeg koordinatora konzorcija.\""]
[664,"LIDIJA RUNKO-LUTTENBERGER","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kako se zamišlja mentorstvo ili komentorstvo doktorskog rada na fakultetu koji nije matični za područje nastavnika, a takvih primjera ima bezbroj? To je nemoguća misija. Takvi ljudi znači ne mogu napredovati, a prijelaznih odredbi nema. Isto tako, zašto je veznik \"i\", a ne \"ili\" barem u nekom prijelaznom razumnom roku."]
[665,"IVAN ČIPIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6, st. 3: Nije jasan odnos između financijskih pragova (25.000,00 EUR i 50.000,00 EUR) i kriterija za vodstvo radnog paketa, stručnog projekta i institucijske koordinacije projektnih aktivnosti. U sadašnjoj formulaciji nije jasno odnosi li se iznos od 25.000,00 EUR za društvene znanosti na radni paket ili na ukupnu vrijednost projekta. Predlažem da se u tekstu jasno razdvoje ti pragovi i precizno navede što se priznaje kao vodstvo, a što kao koordinacija, te koji su im pripadajući minimalni iznosi."]
[666,"RENATO TOMAŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Mišljenja sam da broj potrebnih citata bez autocitata treba za kemiju i kemijsko inženjerstvo uravnotežiti. Dakle, potrebno je: ili povećati br. citata za kemijsko inženjerstvo ili smanjiti br. citata za kemiju na razumnu mjeru."]
[667,"MARKO KAPOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Načelno gledano, Prijedlogu nedostaje okvir i obrazloženje u kojem bi se objasnile korjenite promjene koje se predlažu. Trebalo bi uvodno reći što ne valja s trenutnim sustavom, što bi točno trebalo biti bolje i kako se to planira postići ovim prijedlogom. Ovako se čitatelj sudara s potpuno novim i neobrazloženim konceptima.\n \nU tom smislu, posebno u oči upadaju tzv. horizontalni kriteriji koji postaju conditio sine qua non budućih napredovanja. U njima je, pak, prisutna koliko apsolutna toliko i apsolutno neargumentirana fetišizacija projektnog djelovanja (posebno je odbojno, neprimjereno i neznanstveno vrednovanje kvalitete znanstvenih projekata preko iznosa novca kojim projekt raspolaže). Iz navedenih horizontalnih uvjeta proizlazi da znanstveni rad koji se ostvaruje izvan projekata, a koji u povijesti humanističkih znanosti obuhvaća ogromnu većinu svih znanstvenih doprinosa, nije dovoljan za napredovanje u viša zvanja. Rad u projektima bi se svakako trebao vrednovati, ali ne može biti osnovni uvjet za sve znanstvenike iz jednostavnog razloga što projekti *nisu* preduvjet za dobru znanost u humanistici! Oni ju mogu proizvesti, ali ona jednako tako može nastati - i u velikoj većini slučajeva i dalje nastaje - van njih, te se to treba uzeti u obzir. Ako u STEM području zbog specifičnosti financiranja tomu nije tako, ne treba istu paradigmu slijepo prenositi i na humanističke znanosti. Ne znam kako se uopće načelno može braniti stav da osoba koja ima primjerice 50 znanstvenih radova uopće ne dolazi u obzir za viša zvanja ako nije sudjelovala u projektima. Je li mjerilo znanstvenog doprinosa objavljeni znanstveni rad ili vođenje projekta?\n\nU tom smislu, kako su mnogi komentatori već i predložili, horizontalne kriterije treba ili izbaciti ili koncipirati na potpuno različit način. Također, kako je prethodno isticano, potpuno je neshvatljivo da se uporno ne žele razlikovati znanstvena od znanstveno-nastavnih radnih mjesta, iako su razlike toliko očite da ih je suvišno i argumentirati. S obzirom na to kako je sročen cijeli Prijedlog, a posebice dio o horizontalnim kriterijima, izgleda kao da su autori zaboravili da postoje sveučilišta i da se ona svojim karakteristikama *bitno* razlikuju od znanstvenih instituta.\n\nZa kraj, predlažem povlačenje horizontalnih kriterija i razdvajanje kriterija za znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja. Ako se prethodni uvjeti žele postrožiti (što bi uvodno valjalo i argumentirati i reći po kojim je to pokazateljima hrvatska znanost neproduktivna, budući da radovi npr. kolege Stanzera o toj temi pokazuju suprotno), puno bi primjerenije bilo to raditi povećavanjem broja znanstvenih radova koji se zahtijevaju za napredovanje u određeno zvanje, a ne ovakvim - ponavljam još jednom - apsolutno neshvatljivim i neargumentiranim pretvaranjem projektnih aktivnosti u osnovnu svrhu postojanja svih znanstvenika."]
[668,"ANTE BLAĆE","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Pod člakom 6. st(4):\n\nS obzirom na veliku razliku od 100 % broja citata koja se očekuje između radnih mjesta 3. i 4. razine, predlaže se da ta razlika bude manja, možda 25 %."]
[669,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","• Članak 6, stavak (3), natuknica broj 2: zahtjev vođenja ili institucijskog vođenja projekta djeluje poprilično zahtjevno, iako se radi o radnom mjestu razine 4 (članstvo u projektima je u redu, vođenje ove razine je teško osigurati i ovisi o brojnim faktorima izvan kontrole pristupnika).\n• Članak 6, stavak (4): S ciljem olakšavanja rada pristupnika i Povjerenstva, a na koncu i Matičnog odbora, preporuka je preciznije propisati način dokazivanja minimalnog broja citata bez samocitata s više detalja i/ili ilustrativnim primjerom.\n• Članak 6, stavak (5): „Obavezan kriterij za izbor na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 je uređen i ažuran CroRIS profil. Ovaj se stavak ne primjenjuje za izbore na slobodna radna mjesta.“ Što ovo znači (s obzirom da svi koji pokreću izbor idu na temelju osiguranog slobodnog mjesta)"]
[670,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kod izbora u znanstveno-nastavno zvanje svi horizontalni kriteriji se isključivo odnose na znanstvenu produktivnost iako osoba zaposlena na znanstvenom radnom mjestu ima 45% radnog vremena u znanosti a 45% radnog vremena u nastavi 10% institucionalni doprinos. To nije dobro jer nema niti jednog kriterija za nastavnu komponentu."]
[671,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar: Trebalo bi se dobro razmisliti o uvođenju citiranosti kao obaveznog kriterija za napredovanje znanstvenika. Iako je citiranost važna jako ovisi o području, polju i temama kojima se osoba bavi i svakako nije pokazatelj znanstvenog doprinosa. Ukoliko se znanstvenik bavi „nišnom“ temom ili temom koja je važna ali se njom ne bavi velik broj znanstvenika neće imati veliku citiranost u odnosu na onoka koji se bavi „popularnom“ temom."]
[672,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar: Nije jasno zašto bi pristupnik isključivo birao jednu bazu za izračun citate. Za vrijeme karijere je moguće objavljivati u različitim časopisima od kojih se poneki mogu biti indeksirani u WoSu a ne u Scopusu i obrnuto. Inzistiranjem da pristupnik izabere samo jednu bazu nepovoljno utječe na pristupnika i procjenu njegovog znanstvenog rada. Treba uključiti obje baze pri čemu se na temelju potvrde knjižnice treba isključiti one radove i citiranost koja je pojavljuje u obje baze kako se ne bi duplala citiranost."]
[673,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar: Uvođenje kriterija vrijednosti projekata ne bi trebalo biti uključeno u kriterij. Postoji puno visokokvalitetnih znanstvenih projekata koji se financiraju, mogu se financirati ili će se u budućnosti financirati i s manje sredstava (od ovdje navedenog i predloženo). Smatram da takve projekte ne treba isključiti iz vrednovanja rada znanstvenika. Što je s znanstvenim projektima za koje znanstvenici nađu financiranje putem sponzorstva ili donacija poslovnog sektora?"]
[674,"ZDENKO BRAIČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Uvođenje horizontalnih kriterija kao obveznih diskutabilno je kod izbora u znanstveno-nastavna radna mjesta (ne toliko kada su posrijedi znanstvena radna mjesta). Za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta ukinuti horizontalne kriterije kao obvezne i vratiti kriterije za znanstvenu djelatnost pri čemu pristupnik od više ponuđenih bira određeni broj kriterija. Ako ne to, onda bi barem trebalo omogućiti zamjenu većeg broja horizontalnih kriterija (a ne samo jednog) sa posebnim uvjetima, čiji popis također treba proširiti (pritom uvažavajući prijedloge Rektorskog zbora). Horizontalni kriteriji se ne mogu ostvariti tijekom prijelaznog razdoblja od 36 mjeseci, pogotovo kada je riječ o uvjetima izbora na radna mjesta redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom zvanju jer se radi o osobama koje su cijele svoje karijere gradili po drugačijim uvjetima. Primjerice, sudjelovanje na tri projekta, vođenje jednog kompetitivnog projekta, doktorant sada postaju obveznim uvjetima za izbor na radno mjesto red.prof. u trajnom zvanju što dosad nisu bili nužni uvjeti."]
[675,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Horizontalne kriterije je potrebno ozbiljno revidirati ili čak ukinuti kao obvezne kriterije za napredovanje jer je njima propisano obvezno sudjelovanje u projektnom timu, a dodatno su projekti definirani i financijskim kriterijima koji su vrlo često uvjetovani vanjskim čimbenicima i ne određuju ni značaj ni obim projekta.  Ovo je definitivno najslabije i najproblematičnije mjesto u dokumentu. Ovisno o znanstvenom području, sudjelovanje u projektu ne mora nužno imati korelaciju sa znanstvenom izvrsnosti (slično je i kod vrednovanja umjetničkog rada – koje se ovdje nigdje ne spominje)."]
[676,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 4. (5) Ne vidim opravdanost ovog kriterija koji graniči s uredbom o zaštiti osobnih podataka (GDPR). Kriterijima se ne bi smjelo nekoga natjeravati da ima profil na bilo kojem obliku javne društvene ili druge mreže ukoliko za to nema poslovnog interesa. \nKao što je već navela kolegica ANAMARIJA STANKOVIĆ: Ako se ažurnost CroRIS profila smatra nužnim preduvjetom, bilo bi logično i administrativno učinkovitije da se svi relevantni podaci za izbor automatski preuzimaju iz sustava CroRIS – time bi poslovni interes ovog uvjeta bio opravdan."]
[677,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","uz komentar SINIŠA KUŠIĆ: u potpunosti se slažem s obrazloženjem kolege Siniše"]
[678,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","uz komentar SINIŠA KUŠIĆ: Citiranost jako puno ovisi i svezi teme kojom se netko bavi u radu te jezikom koji u tom radu koristi. Vezano uz to da prema kriterijima dio radova mora biti objavljen na hrvatskom jeziku, iz osobnog iskustva mogu reći da su s obzirom na područje kojim se bavim jedino moji radovi na engleskom jeziku ostvarili određeni broj citata. Radovi objavljeni na hrvatskom jeziku nisu citirani."]
[679,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","uz komentar JASMINA ROKOV PLAVEC: nemaju sve sveučilišne sastavnice ustroj doktorskog studija pa ni svo nastavno osoblje mogućnost ostvarivanja ovog uvjeta"]
[680,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Slažem se s komentarom DINKA ČORKALO BIRUŠKI"]
[681,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. (3) točka 4\nmentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora; odnosno ukoliko sveučilišna sastavnica nema organiziran doktorski studij vrednuje se mentorstvo ili komentorstvo barem 3 obranjena diplomska rada na diplomskom studiju ili 6 obranjenih završnih radova na preddiplomskom studiju ili kombinacijom diplomskih i završnih radova na način da se svaki diplomski rad boduje koeficijentom 2, a završni rad koeficijentom 1 te je za zadovoljavanje ovog uvjeta potrebno ostvariti ukupno 6 bodova (npr. 1 doktorski rad = 1x3 boda + 3 završna rada = 3x1 bod = 3+3 ukupno 6 bodova."]
[682,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. (3) točka 4\nNeke sveučilišne sastavnice ne održavaju doktorske studije, posebno ukoliko je riječ o umjetničkim usmjerenjima. Ovim kriterijem znanstveno-nastavno osoblje takvih institucija stavljeno je u neravnopravan položaj prema drugim institucijama koje imaju doktorske studije."]
[683,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. (2) točka 2 i (3) točka 2\nŠto točno znači formulacija „pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci“? Ovo je moje razumijevanje: Voditelj projekta istovremeno zadovoljava oba uvjeta ukoliko a) na jednom projektu sudjeluje kao član, a b) na drugom sudjeluje kao voditelj?\nSlično razumijevanje i formulacije pod (3) točka 2."]
[684,"DINKA ČORKALO BIRUŠKI","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U članku 6 (2), za izbor na radno mjesto razine 3 nisu predviđeni financijski pokazatelji projekata koji se „priznaju“. Nejasno je zašto za taj izbor nisu navedeni financijski kriteriji projekata, a za izbor na radno mjesto razine 4 jesu. Budući da financijski pokazatelji uspješnosti izazivaju velike prijepore i u ovoj javnoj raspravi, posebno u području humanistike, predlažem maknuti ih kao kriterij. Definicija kompetitivnog projekta i dalje ostaje kakva jest, ali maknimo financijski kriterij kao pokazatelj relevantnosti za izbor. Ako se i odluči ostaviti financijski pokazatelj, mora biti jasno naglašeno da je riječ o kumulativnim iznosima projekata koje je tko vodio u karijeri (dakle, da se za razinu 4 „računaju“ svi projekti karijere, a njihovi iznosi zbrajaju, jer su navedeni iznosi, u humanistici posebno, jednostavno nedostižni."]
[685,"SILVANA DUNAT","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6 (1). \"ostali projekti\" nije jasno definirano i omogućuje razne manipulacije vezano uz kriterije."]
[686,"DARIO DUNKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Prijedlog izmjene članka 6. stavka 3. alineje 1\n(3)  članstvo u projektnom timu barem dva projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i … \nObrazloženje:\nPrijedlogom se postavlja kriterij članstva u projektnom timu barem tri projekta, a u prijedlogu izmjene „barem dva projekta“. U predloženoj alineji (1) formalno se navodi jedan kriterij, no njegovom strukturom se zapravo uvode dva kumulativna zahtjeva: (1) članstvo u timovima najmanje tri projekta, te (2) minimalna financijska vrijednost. Na taj se način redovitom profesoru koji ulazi u postupak izbora u trajno zvanje istodobno postavljaju dva nova uvjeta koja treba ostvariti u samo 36 mjeseci, dok su za ostale razine predviđeni samo jedan dodatni uvjet (članstvo u jednom ili dva projekta i to bez minimalne vrijednost). Ovakav pristup predstavlja neproporcionalno pooštravanje kriterija bez jasne znanstvene osnove ili prethodne standardizacije prakse vođenja projekta, osobito kada takvi kriteriji upravljanja projektima dosad nisu bili prisutni niti prepoznati u uvjetima Rektorskog zbora. Kriterij je stoga strukturno nepravedan i normativno dvoslojan, jer pod jednim formalnim nazivom obuhvaća dva različita i zahtjevna uvjeta, čime se de facto bitno mijenjaju pretpostavke za izbor u trajno zvanje bez jasnog opravdanja."]
[687,"DARIO DUNKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. stavak 3. alineja 3\n(3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije: \n- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora i\n\nPrijedlog: kriterij vrednovati kao kriterij nastavnog doprinosa u sklopu članka 40., a ne kao horizontalni kriterij\n\nObrazloženje:\nIzbor u više znanstveno-nastavno radno mjesto je značajno otežan uvođenjem horizontalnih kriterija. Kao izrazito problematičan horizontalni kriterij ističe se kriterij mentorstva ili komentorstva barem jednog obranjenog doktorskog rada s obzirom da mnoga visoka učilišta nemaju ustrojen doktorski studij. To uvelike otežava ostvarivanje ovog kriterija i stavlja ih u nepovoljan položaj u odnosu na pristupnicima koji su zaposleni na sastavnici koja organizira doktorski studij. Čak i na visokim učilištima koja imaju ustrojen doktorski studij manjina nastavnika je vezano i uključeno u izvođenje nastave na doktorskom studiju. Nadalje, nije zanemariv ni broj doktoranada, koji ima mentora, ali dugi niz godina izrađuju doktorski rad ili nikada niti ne završe, na što mentor nema mnogo utjecaja. Iz ovih razloga navedeni kriterij djeluje kao elitistički kriterij, a ne kriterij koji doprinosi izvrsnosti u nastavi i znanosti, i kao takav ne bi trebao biti dio horizontalnih kriterija. Primjerenije je svakako da kao i u trenutno važećoj Odluci o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (NN 122/17, 120/21) bude dio kriterija nastavnog doprinosa gdje pristupnik ima mogućnost odabira kriterija i profesionalnog razvoja sukladno vlastitim mogućnostima i ambicijama."]
[688,"NENAD TOMAŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nZa izbore na radna mjesta 3. i 4. razine predlažemo da se traži npr. citiranost i samo jedan od preostalih navedenih uvjeta na odabir. Traži se možda previše uvjeta za nešto što se po prvi puta uvodi. Umjesto riječi „horizontalni, možda bolje koristiti riječ „vodoravni“."]
[689,"JASMINA ROKOV PLAVEC","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kao jedan od kriterija za izbor na radno mjesto razine 3 navodi se:\n- vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\n\nPredlažem da se uz ovaj kriterij uvede alternativni kriterij koji bi se odnosio na mentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada (što je inače kriterij za izbor na radno mjesto razine 4, članak 6. stavak 3.). Smatram da ovaj kriterij također pokazuje sposobnost vođenja pristupnika, slično vođenju projekta.\nNaime, mentor doktoranda mora osmisliti smisleno znanstveno istraživanje koje u konačnici mora rezultirati obranjenom doktorskom disertacijom i barem jednim zajedničkim radom, mora osigurati sredstva za navedeno istraživanje i za odlaske doktoranda na znanstvene konferencije te općenito mora brinuti o razvoju doktoranda.\nStoga smatram da je kriterij mentorstva doktoranda jednakovrijedan vođenju kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta ili kompetitivnog razvojnog ili stručnog ili institucijskog projekta. Osobito bi se ta jednakovrijednost odnosila na institucijske i stručne projekte koji ne moraju biti visoke financijske vrijednosti i mogu trajati kraće vrijeme (prema članku 3.), dok vođenje doktoranda traje 4 do 6 godina.\n\nDakle, novi prijedlog stavka 2. članka 6. glasio bi:\n(2) Na radno mjesto razine 3 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n- članstvo u projektnom timu barem dva projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n- kriterij vođenja koji se može ostvariti na jedan od dva načina:\nvođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački projekt ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski projekt (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki)\nILI\nmentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora i\n- ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1."]
[690,"SINIŠA KUŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Citiranost jako ovisi o području, polju i temama kojima se osoba bavi i svakako nije pokazatelj znanstvenog doprinosa već potiče dogovaranje i prisilno citiranje radova (prakse koje su prešutne da se sudionicima na projektima unaprijed daje popis radova koje je potrebno citirati prilikom pisanja radova kako bi se umjetno podizala citiranost pojedinih znanstvenika ili prakse kada urednici časopisa vrlo eksplicitno uz recenziju navode članke koje je radove potrebno citirati kako bi rad bio objavljen u tom časopisu). Zar u tom kontekstu zaista možemo govoriti o slobodnoj znanosti?\nPrijedlog: Izbaciti citiranost kao obvezni kriterij."]
[691,"SINIŠA KUŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kod horizontalnih kriterija isključivi je naglasak na znanstvenoj dimenziji iako se osobe biraju na znanstveno-nastavna radna mjesta pri čemu je evidentno da se nastavna komponenta u potpunosti zanemaruje. Od 4 horizontalna kriterija sva 4 su vezana za znanstvenu dimenziju – u horizontalnim kriterijima nema niti jednog kriterija za nastavnu djelatnost. Potrebno je posebno definirati kriterije za znanstvena radna mjesta i posebno za znanstveno-nastavna radna mjesta.\nPoslovni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima obuhvaćaju poslove u nastavi, poslove u znanosti i poslove vezane za institucionalni doprinos/administrativne poslove – sukladno tome, standardna podjela punog radnog vremena za znanstveno-nastavna radna mjesta je 45% u nastavi, 45% u znanosti i 10% za institucionalni doprinos. Za razliku od toga, za poslove na znanstvenim radnim mjestima standardna podjela punog radnog vremena je 90% u znanosti i 10% za institucionalni doprinos. Ovako definirani kriteriji evidentno ne odgovaraju standardnoj podijeli punog radnog vremena za znanstveno-nastavna radna mjesta već su usklađeni sa standardnom podjelom punog radnog vremena za znanstvena radna mjesta.\n\nZa izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta ukinuti horizontalne kriterije kao obvezne i vratiti kriterije za znanstvenu djelatnost pri čemu pristupnik od više ponuđenih bira određeni broj kriterija – ovisno o tome kako je pristupnik već ranije planirao razvoj svoje karijere kroz prethodne izbore (posebno za osobe izabrane na radno mjesto izvanrednog ili redovitog profesora). \nIli od 4 horizontalna (obvezna) kriterija, odrediti 2 kriterija za znanstvenu djelatnost i 2 kriterija za nastavnu djelatnost te omogućiti zamjenu jednog znanstvenog i jednog nastavnog kriterija posebnih kriterijima. Na taj način bi se uvela ravnoteža u obvezne kriterije, sukladno poslovima koje obavljaju osobe na znanstveno-nastavnim radnim mjestima."]
[692,"BLAŽENKA DIVJAK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Izjednačavanje institucijskih projekata koji se još ne provode i kod kojih će prolaznost biti blizu 100% s međunarodnim ili nacionalnim  kompetitivnim projektima nije opravdano. Prijedlog: za sada izostaviti institucijske projekte dok se ne napravi evaluacija prvog kruga izvođenja (4 godine).  Minimalni broj citata bi trebao biti utemeljen na kriterijima ili normaliziranim metrikama."]
[693,"AMIR BEGIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Smatram da je neopravdano da je broj traženih citata za polje Obrazovnih znanosti više nego dvostruko veći od većine drugih, a prije svega od polja Pedagogije, već bi trebao biti identičan."]
[694,"JASNA ŠULENTIĆ BEGIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Pristupnici za polje Obrazovnih znanosti biraju se prema uvjetima za društvene znanosti, odnosno za Pedagogiju za koju se traži 10/20 min citata. Također se i za ostala interdisciplinarna polja traži 10/20 min citata. Stoga bi se i za Obrazovne znanosti trebao tražiti isti broj citata, tj. 10/20 jer nema opravdanja da se za Obrazovne traži dva i pol puta više odnosno 25/50 min citata. Konkretno, u Obrazovnim znanostima biraju se znanstvenici koji pripadaju potpuno različitim područjima koji se međusobno ne citiraju. Tako npr. pristupnika koji se bavi glazbenom pedagogijom citirat će jedino znanstvenik koji se isto bavi glazbenom pedagogijom, a ne fizikom, kemijom, itd. što znatno smanjuje mogući broj citata."]
[695,"IVAN ČIPIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlažem uvođenje ponderiranja broja citata prema broju koautora u području društvenih znanosti, prema sljedećem modelu:\n• za radove s 1 do 3 autora: svi citati priznaju se u cijelosti (100%);\n• za radove s 4 do 5 autora: priznaje se 50% citata;\n• za radove sa 6 i više autora: priznaje se 1/n citata, gdje je n broj autora.\nObrazloženje:\nOvaj prijedlog je u skladu s publikacijskom praksom u društvenim znanostima u Hrvatskoj, u kojima je najčešći broj autora između jednog i tri. Cilj je spriječiti inflaciju broja citata kroz masovno koautorstvo, osobito u slučajevima kada su koautori iz drugih znanstvenih područja (npr. prirodnih znanosti), gdje nije neuobičajeno da znanstveni rad ima više od 50 autora. U takvim slučajevima doprinos pojedinog koautora često je minoran i teže mjerljiv. Sa samo jednom takvom kolaboracijom, pristupnik u području društvenih znanosti može zadovoljiti uvjet minimalnog broja citata. Ponderiranjem se pak potiče transparentnost i pravednost sustava napredovanja, te osigurava realnija procjena individualnog znanstvenog doprinosa."]
[696,"IVAN ČIPIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predložena izmjena:\nU Tablici 1 predlažem udvostručenje propisanog minimalnog broja citata bez autocitata za sva radna mjesta u svim poljima društvenih znanosti, izuzev polja psihologije, koje već ima primjerene pragove.\nObrazloženje:\nPrema važećim kriterijima, uvjet za izbor na radno mjesto razine u sustavu znanosti i visokog obrazovanja zahtijeva najčešće 15 do 20 godina znanstvene karijere. U tom razdoblju znanstvenik bi trebao demonstrirati kontinuirani znanstveni doprinos i međunarodnu prepoznatljivost.\nMeđutim, u većini polja društvenih znanosti (npr. sociologija, politologija, demografija, itd.) trenutni minimalni broj citata bez autocitata za razinu 4 iznosi tek 20, što znači prosječno svega oko jedan citat godišnje tijekom karijere. Ovakav kriterij:\n• ne odražava razliku između osrednje i izvrsne znanstvene produktivnosti,\n• ne potiče rad u međunarodno vidljivim publikacijama,\n• nije usklađen sa standardima drugih područja znanosti, niti sa stvarnim znanstvenim stažom potrebnim za napredovanje.\nPolje psihologije je izuzetak, s kriterijima od 20 za razinu 3 i 40 za razinu 4, što je bliže realnim očekivanjima za visoka znanstvena zvanja. Stoga predlažem da se svi ostali pragovi u društvenim znanostima usklade s tim standardom udvostručenjem predloženih vrijednosti. Na taj način bi se osigurala vjerodostojnost i težina znanstvenih i znanstveno-nastavnih zvanja, te prepoznatljivost hrvatske znanosti u međunarodnom kontekstu."]
[697,"IVAN ČIPIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlaže se dopuna stavaka (2) i (3) na način da se nacionalna koordinacija europskih istraživačkih infrastruktura s ESFRI Roadmapa prepozna kao jedan od oblika voditeljstva projekta, ravnopravan s ostalim projektima navedenim u tekstu.\nObrazloženje:\nUloga nacionalnog koordinatora istraživačke infrastrukture uvrštene na ESFRI Roadmap uključuje:\n• znanstveno i tehničko vođenje nacionalnih aktivnosti u sklopu međunarodnog projekta,\n• koordinaciju s partnerima iz drugih zemalja i s centralnim konzorcijem,\n• upravljanje resursima, vremenskim planovima, izvještavanjem i diseminacijom rezultata,\n• znanstvenu odgovornost za prikupljanje, obradu i diseminaciju podataka prema najvišim međunarodnim standardima.\nRadi se o kompleksnom i visokovrijednom angažmanu koji je:\n• usporediv, a često i zahtjevniji od vođenja HRZZ ili bilateralnog projekta,\n• prošao međunarodno vrednovanje u postupku uključivanja na ESFRI Roadmap,\n• od izuzetne važnosti za pozicioniranje hrvatske znanosti unutar Europskog istraživačkog prostora (ERA).\nPrijedlog dopune teksta (npr. u stavku 2 i 3):\nU popisu prihvatljivih oblika voditeljstva, predlaže se dopuniti tekst ovako:\n\"...ili nacionalna koordinacija europske istraživačke infrastrukture uvrštene na ESFRI Roadmap, pod uvjetom da je potvrđena od strane relevantnog međunarodnog tijela infrastrukture ili središnjeg koordinatora konzorcija.\""]
[698,"VJEKOSLAV TADIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Poštovane kolegice i kolege, u sustavi znanosti sam već 18 godina i ova pravila/pravilnici su se mijenjali, mislim, 3 puta. Do sada je bilo uvažavano da se djelatnici na Sveučilištima većinom biraju u znanstveno – NASTAVNA zvanja… do sada… Čitajući cjelovito ovaj prijedlog, jasno se može uvidjeti da se apsolutno nimalo nije vodila briga o djelatnicima u znanstveno – nastavnom zvanju. Rekao bih da je ovaj prijedlog pisan isključivo za djelatnike u sustavu znanosti koji rade na institutima. Zašto? Evo na primjer, meni kao sveučilišnom profesoru, pola poslova se odnosi na nastavu i rada sa studentima, a pola poslova se odnosi na znanost! E sad, kako ja mogu imati iste uvjete kao kolege sa instituta u ispunjavanju horizontalnih kriterija!!! Apsolutno nikako! Koliko se vodila briga o nastavnim uvjetima, prikazano je u Prilogu 1., gdje je objašnjen poček primjenjivanja ovog pravilnika. Nimalo, jer se tamo opet ne trebaju ispunjati nastavni uvjeti, nego samo bivši znanstveni. Rektorski zbor Vam je nakon iznimno duge procedure i sveučilišnih dogovora predložio svoju radnu verziju uvjeta, koja apsolutno u niti jednoj točki nije prihvaćena nego je predložen dijametralno suprotni prijedlog. Za krajnja zvanja (trajno i red. prof,) uvodite horizontalne kriterije te sa njima mislite povećati znanstvenu produkciju!? (možda se varam)… Dali je rezultat znanstvenog rada, znanstveni projekt, ili znanstveni rad. Obavezujete sada znanstvenike u projekte, tj, dolazi dom ja bih rekao, ukalupljivanja, gdje se 3 – 4 godine isključivo bavi jednom te sitom stvari i nema se vremena za druga istraživanja. Možda bi znanstvena produkcija bila veća da ste u horizontalne uvijete stavili obavezan broj WOS radova!\nS druge strane, koliko je poziva za natječaje u RH, tj. kolika je mogućnost dobivanja projekata?!? Apsolutni nesrazmjer! Po mojoj procjeni možda 2 -3 % znanstvenika može biti voditelj projekata?! Što je sa ostalima? A da ne govorim u kojoj su poziciji sveučilišta OS i ST s obzirom na ZG u dobivanju/financiranju projekata.\nAko već smatrate da moraju biti horizontalni kriteriji aktivni u ovom pravilniku, mislim da bi trebalo omogućiti zamjenu 2 horizontalna kriterija sa posebnim uvjetima, a njih proširiti, uvažavajući prijedloge Rektorskog zbora."]
[699,"VJEKOSLAV TADIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","NIje jasno dali se u ovoj točki kao voditeljstvo projekata vrednuju NPOO projekti!? Većina Svijeta odustaje od citata kao kriterija, a mi ih uvodimo! Odakle broj od 150 citata za biotehničke znanosti za trajno zvanje! Ovako postavljena brojka samo će dovesti da kolege jedni druge citiraju bez ikakve znanstvene opravdanosti. Dali o podiže znanstvenu izvrsnost... nisam siguran...Kako citirati radove koje nemaju otvoren pristup! Autore koji nemaju radove u otvorenom pristupu (jer neće plaćati do 2 - 3 tisuće franaka) teško da će se citirati jer se treba platiti pristup radu. TO što je rad \"zaključan\" ne znači da nije dobar za citiranje."]
[700,"KRISTIAN STANČIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6. st. 3.:\n\nUvođenje fiksnih minimalnih vrijednosti radnih paketa (50.000,00 EUR / 25.000,00 EUR) smatram neprimjerenim problematičnim. Takvi pragovi nepravedno isključuju visokokvalitetne projekte koji, iako financijski manji, donose značajan znanstveni doprinos, osobito u disciplinama koje ne zahtijevaju visoke iznose za provedbu. Time se potiče kvantitativna, a ne kvalitativna evaluacija te se otvara prostor za umjetno „napuhavanje“ budžeta.\nFinancijski pragovi ne uzimaju u obzir različite potrebe znanstvenih područja, učinke inflacije i dostupnost sredstava, što ih čini brzo zastarjelima i neravnomjerno primjenjivima. Evaluacija znanstvenih doprinosa ne bi se smjela temeljiti na nominalnim iznosima, već na stvarnom opsegu i kvaliteti provedbe.\nTakođer, predlažem da se, uz voditelje radnih paketa, kao ravnopravna aktivnost u evaluaciji prepozna i vođenje radnih zadataka (taskova) u velikim konzorcijskim projektima. U projektima poput Horizon Europe, upravo se kroz taskove odvija većina istraživačkih i operativnih aktivnosti, uključujući eksperimentiranje, analizu podataka, diseminaciju i znanstveno publiciranje. Voditelji taskova često imaju odgovornosti i doprinos usporediv s WP voditeljima, što se jasno vidi i u prijavnim dokumentima te izvještavanju prema EK."]
[701,"DAMIR STANZER","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","GLAVA I je jedan od razloga zašto bi ovaj kompletan prijedlog Nacionalnih kriterija trebalo povući iz procedure. Pristup problematici znanstveno-nastavnih radnih mjesta u ovim člancima (6. i 7.) je izuzetno problematičan. S jedne strane, ovime se snažno gura zaposlenike sveučilišta u smjeru znanstvene produkcije i kompetitivnog pribavljanja projekata (očigledno se cilja na novac kao takav), što može imati čitav niz štetnih posljedica - u smislu zanemarivanja ostalih segmenata znanstveno-nastavnog zanimanja na sveučilištu - što vodi do pada ukupne kvalitete, zatim do stvaranja neprincipijelnih mreža i sukoba - što također vodi do pada ukupne kvalitete, kao i do devijantne znanosti  - što je znanstvena nekvaliteta sama po sebi.  \nS druge strane, ova GLAVA I je i dvostruko diskriminatorna. Ona diskriminira neka znanstvena područja u odnosu na druga jer izjednačava zahtjeve za sve, iako nisu sva područja u istoj mogućnosti (možda niti potrebi!) ispuniti ih jednako. A posebno diskriminira zaposlenike na znanstveno-nastavnom radnom mjestu u odnosu na radno mjesto znanstvenika, namećući jednake znanstvene kriterije zaposlenicima na potpuno različitim radnim mjestima s različitim radnim vremenom za ispunjavanje istih. Ako znanstveno-nastavna radna mjesta imaju samo 50% radnog vremena za ispuniti ove uvjete, onda bi ih trebali ispuniti u 50%-tnom iznosu u odnosu na radno mjesto znanstvenika."]
[702,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kao što je prethodno istaknuto, smatram da bi u okviru horizontalnih uvjeta trebalo omogućiti veću fleksibilnost – primjerice, ispunjavanje dva do tri od propisanih uvjeta (ovisno o razini radnog mjesta – 2., 3. ili 4.) – umjesto trenutne obveze ispunjavanja svih navedenih kriterija. Takav pristup bi bolje odgovarao raznolikim profesionalnim profilima i omogućio realniju evaluaciju doprinosa kandidata.\n\nTakođer, nejasan mi je sadržaj stavka 5. predmetnog članka, u kojem stoji:\n\n\"Obavezan kriterij za izbor na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 je uređen i ažuran CroRIS profil. Ovaj se stavak ne primjenjuje za izbore na slobodna radna mjesta.\"\n\nPotrebno je dodatno pojasniti važnost i ulogu ovog uvjeta. Naime, u postupku izbora u zvanje kandidati ionako dostavljaju sve potrebne materijale (popis publikacija, sudjelovanja na konferencijama, mentorstva, komentorstva itd.) u strukturiranom obliku. Ako se ažurnost CroRIS profila smatra nužnim preduvjetom, bilo bi logično i administrativno učinkovitije da se svi relevantni podaci za izbor automatski preuzimaju iz sustava CroRIS – čime bi se izbjegla dvostruka dokumentacija i dodatno opterećenje za kandidate i povjerenstva.\n\nNadalje, u kontekstu tablice 1. (\"Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima\") za područje prirodnih znanosti, postavlja se pitanje zašto kriteriji broja citata nisu ujednačeni unutar istog znanstvenog područja. Primjerice, za razinu 3. radnog mjesta u području matematike traži se 30 citata, dok se za fiziku traži čak 150. Smatram da bi unutar svakog znanstvenog područja (npr. 1.01 do 1.08 za prirodne znanosti) trebalo uspostaviti jedinstvene i ujednačene kvantitativne kriterije, kako bi se osigurala transparentnost i pravednost u postupcima izbora."]
[703,"NIKOLINA MILETIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6 (5) Profil na CroRIS-u ne bi trebao biti obvezan kriterij za izbor na više radno mjesto, kao što to nisu ni profili na Google Znalcu, Reasearch Gateu i sličnim platformama, jer su u njima samo zabilježeni radovi pristupnika, a ne pridonose ni na koji način njegovu radu ili napretku i predstavljaju još jednu administrativnu obvezu čija svrha nije definirana.\nČl. 6 (3) Mentor ne bi trebao morati objaviti rad s doktorandom, nego doktoranda poticati na samostalan znanstveno-istraživački rad koji ga priprema na obranu doktorata i na rad u znanstvenom okruženju, što podrazumijeva pisanje i objavljivanje radova (iz područja doktorata ili ne). Umjesto toga, objavljivanje rada s doktorandom može se navesti kao zaseban kriterij koji pristupnici onda mogu ili ne moraju ispuniti odnosno može se formulirati kriterij i tako da doktorand objavi jedan rad dok je pod mentorstvom, no ne mora ga nužno pisati s mentorom.\nČl. 6 (4)  U dijelu tekstu koji glasi: \"ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus\" objasniti na koji način to pristupnik može učiniti, ali ne tako da se pristupnika ograničava, nego npr.: pristupnik to može učiniti prilaganjem preslika radova u kojima je citiran, prilaganjem bibliografije, slika, poveznica na tekst itd."]
[704,"VESNA SVALINA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Formulacija „institucijski mentor“ preuska je i ne obuhvaća mentore u sklopu sveučilišnih doktorskih škola. Predlažem formulaciju: „Pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom.\""]
[705,"VESNA SVALINA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Trebalo bi preispitati i uskladiti kriterij citiranosti propisan za izbor u znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora u trajnom zvanju u interdisciplinarnom području, znanstvenom polju Obrazovne znanosti. Prema prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, za ovo zvanje propisan je prag od 50 citata bez autocitata, što je znatno više nego za srodna područja unutar društvenih znanosti: Pedagogija – 20 citata, Interdisciplinarne društvene znanosti – 20 citata, Komunikacijske znanosti - 20 citata, Edukacijsko-rehabilitacijske znanosti – 20 citata. Iako se obrazovne znanosti administrativno vode kao interdisciplinarno područje, znanstvena aktivnost u ovom području u praksi se odvija na isti način kao i u pedagogiji - koriste se iste baze podataka, slični časopisi i metodološki pristupi, te postoje usporedivi izazovi u postizanju citiranosti. Nacionalni kriteriji za interdisciplinarna područja propisuju višu razinu citiranosti, polazeći vjerojatno od pretpostavke da znanstvenici u tim poljima imaju pristup širem spektru publikacijskih kanala i većem tržištu čitatelja. To, međutim, pogrešno sugerira da je u svim interdisciplinarnim područjima lakše postići veći broj citata. Moj je prijedlog da se broj potrebnih citata za izbor u zvanje redovitog profesora u trajnom zvanju u polju Obrazovne znanosti uskladi s kriterijima za Pedagogiju, odnosno da se predloženi prag smanji s 50 na 20 citata."]
[706,"LIDIJA NIKOLIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Poštovani,\nu \"Tablici 1. Minimalan broj citata...\" postoji nesrazmjer u broju citata za Interdisciplinarno znanstveno područje znanstveno polje Obrazovne znanosti.\nPristupnici koji se biraju u Obrazovnim znanostima vrednuju se se prema uvjetima za Društvene znanosti, njihov rad zahtijeva interdisciplinaran pristup, a usko je vezan uz obrazovni sustav. Obrazovni sustavi su različiti te znanstveni radovi koji su usko vezani uz posebnosti hrvatskog obrazovnog sustava nisu uvijek zanimljivi na međunarodnoj razini, Zbog toga je teže postići citiranost radova iz Obrazovnih znanosti, a  u Nacrtu je predloženi broj citata dva i pol puta veći nego za najsrodnije polje Pedagogije ili primjerice za Interdisciplnarne društvene znanosti. Ako će se propisivati minimalnu citatnost kako je navedeno, unatoč argumentaciji koju su ovdje dali Mirko Duić i Dubravka Klasiček, broj citata treba uskladiti s Pedagogijom i srodnim znanstvenim područjima i poljima."]
[707,"LADA DURAKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Za radno mjesto razine 4 predviđa se uvjet mentorstva ili komentorstva barem jednog obranjenog doktorskog rada. Takav je kriterij nepravedan prema pristupnicima koji zbog objektivnih okolnosti, nemaju mogućnost sudjelovanja u mentoriranju doktoranada. U nekim poljima i područjima (npr. znanost o umjetnosti) u Hrvatskoj ne postoje doktorski studiji, ili su oni vrlo ograničeno dostupni, čime se pristupnicima iz tih područja onemogućava ispunjavanje postavljenog uvjeta. Općenito je taj kriterij teško ispuniti u vremenskom okviru koji je predviđen za prilagodbu."]
[708,"ZDRAVKA JELASKA MARIJAN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","- \"mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada\"\nNačelno podržavam ovaj uvjet, ali apeliram na NVZVOTR da povede računa da se ujednači otvorenost doktorskih studija za uključivanje znanstvenika s javnih znanstvenih instituta u rad doktorskih studija i mentorstva. Trenutno, neki uključuju i otvoreni su suradnji, a neki samo izuzetno i uz složenu proceduru, čime su znanstvenici s instituta na nekim doktorskim studijima zapravo diskriminirani. Različita praksa postoji čak i na različitim sastavnicama unutar istog sveučilišta, a zbog kvalitete doktorskih studija valjalo bi raditi na većoj otvorenosti i boljoj suradnji"]
[709,"JOSIP BOTA","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6, Tablica 1. Minimalan broj citata bez autocitata potreban za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima odnosno poljima - prijedlog promjene\nGrafička tehnologija 10 (radno mjesto razine 3) i 20  (radno mjesto razine 4) (Izjednačiti bar sa Arhitektirom i urbanizmom jer određene grane Grafičke tehnologije nemaju znakovitu znanstvenu zastupljenost i znanstveni interes, tj ne postoje časopisi visoke razine citiranosti za razliku od Tekstilne tehnologije s kojom je izjednačena u prijedlogu)"]
[710,"RENATO TOMAŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","u redu za uvjet vođenja projekta: to može biti i ostali projekti, a ne samo kompetativni; i ne treba značaj vođenja projekta umanjiti novčanim iznosom, tj. trebalo bi ukloniti novčani iznos"]
[711,"RENATO TOMAŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","čl. 6: ostvaren minimalni broj citata (bez autocitata) - trebalo bi izjednačiti kemiju i kemijsko inženjerstvo."]
[712,"LADA DURAKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Odredba prema kojoj institucijski projekt mora biti financiran s minimalno 25.000 eura je diskriminatorna, osobito prema manjim sveučilištima/fakultetima i znanstvenicima u području društvenih i humanističkih znanosti. Naime, u tim područjima projekti često ne zahtijevaju velika materijalna sredstva, a vrijedni i znanstveno relevantni istraživački radovi provode se s osjetno manjim budžetima. Na manjim sveučilištima/fakultetima gotovo da nema projekata u humanističkim znanostima koji su financirani u tako visokim iznosima, čime se znanstvenicima iz tih sredina onemogućuje ravnopravan pristup institucionalnom vrednovanju i financiranju. Takva odredba time favorizira veće ustanove i znanstvena područja koja imaju pristup većim izvorima financiranja, produbljujući postojeće razlike unutar znanstvene zajednice. Osim toga, 25 000 eura danas nije jednak iznos onome koji je predstavljao prije nekoliko godina, u vrijeme kada se financiranje izražavalo u kunama. Inflacija i promjena valute relativiziraju tu brojku, pa postavljeni prag nije samo visok u apsolutnom iznosu, nego i neusklađen s realnim ekonomskim okolnostima i praksom financiranja projekata u različitim znanstvenim područjima."]
[713,"SABINA VIDULIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\n\nDio u kojemu se napominje da se kriterij ispunjava (samo) ako je mentor/komentor bio institucijski mentor/komentor valja proširiti i na izvaninstitucijski prostor. Naime, rijetko se može biti mentor/komentor na samoj instituciji jer brojne institucije niti nemaju doktorske studije. Upravo zato, u pripremu doktorskoga rada najčešće su uključene kolege (i) s druge institucije. Opseg rada s doktorandom je ogroman, skromno financijski podmiren, a još k tome ako se ovaj kriterij bude tako uobličio, tko će više htjeti biti mentor/komentor?\n Svakako nije u redu da se u tome isključuje osoba koja NE RADI na matičnoj instituciji na kojoj se provodi doktorski studij.\nSmatram da bi to trebalo korigirati, odnosno brisati dio o tome da je riječ isključivo o institucijskom mentoru/komentoru."]
[714,"DUBRAVKA KLASIČEK","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Po čemu je toliko bitno vođenje projekata, da treba postati jedan od glavnih kriterija za napredovanje? To svakako jest važno i treba se vrednovati, no smatram da ne treba biti jedan od glavnih, općih uvjeta za napredovanje. Kako je netko ovdje već napisao: ima odličnih nastavnika i znanstvenika koji su iznimno uspješni i poštovani u svom području i od strane studenata i svojih kolega, a koji nemaju ni afiniteta, ni vremena ni mogućnosti biti voditelji projekta. Osim toga, u određenim granama i poljima vođenje i sudjelovanje u projektima nema ni približno onu težinu koju ima u drugim granama i poljima (npr. u prirodnim znanostima). Također, barem u nekim granama, po zakonu brojeva jednostavno nema nikakve šanse da svi koji to žele dobiju sredstva za željeni projekt. Dakle, tim osobama se onemogućava ispunjenje ovog uvjeta, i potencijalno napredovanje, samo zbog činjenice što nema dovoljno novca za sve.\nŠto se mentorstva na doktorskom radu tiče, prvi problem koji vidim je da se mora biti institucijski mentor, što znači da se svima onima koji su s drugih institucija, iako su uspješno mentorirali i više doktorskih radova, ta činjenica ne broji kao uvjet za napredovanje. Također, postoje i nastavnici koji se jednostavno bave takvim predmetima koji na pojedinim institucijama jednostavno nisu toliko atraktivni da bi ih doktorandi birali za mentore, zbog same teme kojom se bave (npr. ekonomski i povijesni predmeti na pravnim fakultetima). Tim osobama, iako mogu biti izvrsne u svome radu i području, se oduzima mogućnost da ikada ispune ovaj uvjet.\nCitiranost u samo odabranim bazama podataka, kao uvjet za napredovanje je opasna zbog jednostavnog razloga što će se time 'ubiti' sve one časopise i publikacije koje se ne nalaze u tim bazama. Već sad većina nas izbjegava objavu u odličnim časopisima, samo zašto što nam objava u njima ne donosi dovoljan broj bodova. Ovime će se to još više zacementirati. A da ne govorimo da će se većina okrenuti objavljivanju u inozemstvu, čime će se još više oslabiti i ovako slaba znanstvena produktivnost u Hrvatskoj. A ovo se odnosi na one koji će moći objaviti nešto u inozemstvu. Onima od nas koji se bave npr. nekom granom prava u Hrvatskoj, ovo neće ni biti moguće, jer objava radova koje se odnose na nacionalno zakonodavstvo, u stranim časopisima uglavnom nije moguća."]
[715,"MIRKO DUIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Znanstvena i stručna istraživanja pružaju zamjetan doprinos na području gdje žive i djeluju djelatnici u sustavu visokog obrazovanja. U Hrvatskoj imamo tu sreću i prednost da je zahvaljujući djelovanju zajednice iz sustava visokog obrazovanja izgrađena kvalitetna infrastruktura za objavljivanje radova koja uključuje i mnogo znanstvenih i stručnih časopisa i još k tome koji su dostupni u otvorenom pristupu putem Hrčka ili na web stranicama časopisa (ovo se posebno odnosi na polje društvenih i humanističkih znanosti). Često ovi časopisi nisu indeksirani u bazama WoS i Scopus pa će sve stavke u ovom dokumentu koje naglašavaju značaj samo časopisa indeksiranih u tim bazama, vodit će prema diskriminaciji  i padu značaja i kvalitete brojnih hrvatskih časopisa u kojima ima puno kvalitetnih radova bez obzira što nisu indeksirani u preferiranim bazama. Također, u pojedinim domaćim časopisima koji su indeksirani u WoS i Scopus bazama, objavljuje se na hrvatskom jeziku pa se samim time smanjuje mogućnost citiranja tih radova izvan Hrvatske i našeg govornog područja. Ako zbog kriterija napredovanja veliki broj djelatnika odustane od objavljivanja radova u hrvatskim časopisima, vrlo je vjerojatno da će se time u znatnoj mjeri smanjiti doprinos djelatnika iz sustava znanosti i visokog obrazovanja zajednici u kojoj djeluju te će se povećati razina nedostupnosti rezultata njihovog rada koji u časopisima na engleskom jeziku i u časopisima za čiji pristup treba plaćati enormne pretplate, nisu ni približno dostupni zainteresiranima na području Hrvatske i izvan Hrvatske."]
[716,"MIRKO DUIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Pristup vrednovanju rada djelatnika u sustavu znanosti i visokog obrazovanja na temelju razine financijskog iznosa budžeta projekata u kojima sudjeluju je pogrešan i štetan pristup. Kao što su neki kolege u komentarima već napisali, financijski skromni projekt može imati jednake ili veće znanstvene, stručne i razvojne doprinose od financijski izdašnog projekta. Ovi doprinosi mogu biti jednaki ili veći i putem djelovanje djelatnika izvan projekata. Financijski projektni ciljevi koji se postavljaju djelatnicima koji žele napredovati vode prema komercijalizaciji naše djelatnosti gdje će se mnoge aktivnosti i vrednovanja gledati prvenstveno kroz svotu koju je djelatnik privredio putem projekta. Vrijedno je da se sudjeluje u projektima, posebno za one djelatnike koji u tome vide motivaciju i veću mogućnost svog doprinosa, vrijedno je da institucija i drugi entiteti uprihode određena dodatna financijska sredstava putem projekata, ali tu je aktivnost neprikladno i štetno stavljati na pijedestal putem ovako definiranog prijedloga dokumenta, a posebno kada se tako radikalna promjena prema komercijalizaciji i profitnoj orijentaciji sustava nastoji napraviti bez ikakve analize, usporedbe, argumentacije. \n\nAko se želi potaknuti djelatnike da još više sudjeluju u projektima, ne bi se trebale koristiti sankcije koje onemogućuju napredovanja, već se mogu koristiti poticajne mjere honoriranja sudjelovanja koje nisu povezane s napredovanjem djelatnika, koji već ionako imaju priličnu razinu opterećenosti radnim aktivnostima u kojoj često nema mjesta za pisanje projekata i sudjelovanje u njima. Na primjer, profesor bez asistenta, nije u istoj poziciji što se tiče raspoloživog vremena za razne dodatne aktivnosti, kao profesor s jednim, dvoje ili više asistenata. Netko tko ima na raspolaganju vrlo mali budžet za putovanja na skupove i razne aktivnosti koje bi mu koristile za učenje i umrežavanje (što je prema mome iskustvu vrlo čest slučaj u našem sustavu), nije u ravnopravnoj poziciji kao netko tko ima dovoljno sredstava za te aktivnosti.\n\nTakvih razlika ima prilično u sustavu te su samo jedan od različitih manje ili više vidljivih elemenata koji mnogima onemogućuje znatniji angažman vezano za projekte ili ih demotiviraju u tom smislu."]
[717,"MIRKO DUIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Temeljne aktivnosti znanstveno-nastavnih djelatnika su nastava i znanstvena istraživanja, uz diseminaciju i raspravu rezultata istraživanja putem objava u publikacijama i na skupovima. Projekti mogu biti vrijedna aktivnost znanstveno-nastavnih djelatnika, no samo su jedna od brojnih aktivnosti kojima se bavimo. Pogrešan je pristup kod vrednovanja rada znanstveno-nastavnih djelatnika pridavati tako veliki značaj sudjelovanju u projektima. To sudjelovanje se treba vrednovati, ali nema smisla da to bude možda i glavni kriterij za napredovanje. Mnogi djelatnici su iznimno angažirani u nastavi i/ili u znanstvenim istraživanjima, pa nemaju ni vremena ni mogućnosti ni afiniteta za sudjelovanje u projektima. A kada sudjelujemo u projektima, nije jasno po čemu bi baš ta aktivnost bila u tolikoj mjeri ili uopće vrednija od naših temeljnih aktivnosti: nastave i znanstvenih istraživanja. Postoje znanstvena polja i grane u kojima je možda uobičajenije sudjelovati u projektima, ali se zbog toga ne bi trebalo svim znanstveno-nastavnim djelatnicima nametati uvjeti sudjelovanja u projektima, a posebno ne uvjet vođenja projekata (jer ni matematičko-statistički gledano, nije moguće da mnogi ostvare taj uvjet). \nStoga je prijedlog da se ovaj trenutni prijedlog u kojemu se sudjelovanju u projektima pridaje tako veliki značaj, znatno revidira, kako bi temeljni uvjeti napredovanja bili u skladu s temeljnim aktivnostima koje znanstveno-nastavni djelatnici prvenstveno obavljaju: nastava i znanstvena istraživanja. \nOvaj komentar se zasigurno odnosi i na druge djelatnike u sustavu znanosti i visokog obrazovanja, osim znanstveno-nastavnih djelatnika, no s obzirom da imam višegodišnje iskustvo rada u toj ulozi, ograničio sam komentar na skupinu djelatnika čije aktivnosti i zaduženja dobro poznajem."]
[718,"GORDANA ČUPKOVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U stavci (3) predlažem uvjet ''i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom'' izdvojiti iz ovoga kriterija i prebaciti kao poseban kriterij u Kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\n\nU stavci (3) predlažem iz: ''25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti'' izdvojiti područje Humanističke znanosti i za to područje navesti minimalni iznos od 10.000.00 EUR."]
[719,"VLAHO BRAILO","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6, stavak 3. Vrijednost radnog paketa ili projekta nije mjera nečijeg znanstvenog angažmana ni kompetencije u vođenju projekata. Postoje područja/grane koje imaju veće troškove istraživanja i u kojima i \"lošiji\" projekti mogu dobiti veća sredstva od \"boljih\" projekata u područjima/granama u kojima su troškovi istraživanja niži. Na ovaj način otvara se mogućnost umjetnog povećanja troškova istraživanja kako bi se ostvario zadani uvjet. Također, znanstvenici neće biti motivirani za provođenje projekata s manjom vrijednošću. Mislim da je angažman na projektu od 30000 i 50000 eura približno jednak. Smatram da vrijednost projekta ili radnog paketa ne bi trebala biti kriterij za napredovanje."]
[720,"ANTE DŽOLAN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Broj citata može, ali ne mora, biti dokaz znanstvene izvrsnosti. Isti znanstvenik može napisati izvrstan i manje izvrstan rad; pri čemu mu je onaj izvrsni objavljen u non-open access časopisu a onaj lošiji u open access časopisu. U tom slučaju će vjerojatno lošiji članak biti, zbog svoje dostupnosti, citiraniji. Nasuprot tome, bolji članak će vjerojatno proći recenziju u bolje rangiranom časopisu nego lošiji članak. Shodno tome može se reći kako je za izvrsnost rada bitnija kvartila časopisa u kojem je objavljen nego njegova citiranost."]
[721,"GORAN PETROVIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Predlažem da se Članstvo u projektnom timu treba dokazivati objavljenim izvornim znanstvenim radom proizišlim iz rada na tom projektu. \nIskustvo mi govori da se brojni \"znanstvenici\" samo formalno dopišu na projekt i nikakve koristi od toga."]
[722,"DANIJELA JAKŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar na točku (3)\n\nSmatram da je određivanje minimalne vrijednosti radnog paketa (50.000,00 EUR i 25.000,00 EUR) problematično i kontraproduktivno iz više razloga (istih kao i za čl. 3. točke g i h u definiciji osnovnih pojmova): \n- Vrlo kvalitetni i utjecajni znanstveni projekti često se provode s ograničenim sredstvima, ali uz visoku razinu inovativnosti i znanstvenog doprinosa. Uspostavljanje fiksnih financijskih pragova nepravedno diskriminira istraživanja koja su visokodoprinosna, ali provodiva s manjim budžetom. Time se implicitno favoriziraju skuplji projekti, a ne nužno oni znanstveno vrjedniji.\n- Različita znanstvena područja imaju različite potrebe za financiranjem. Fiksni pragovi vrijednosti diskriminiraju i nepravedno stavljaju u nepovoljan položaj znanstvenike u područjima gdje nije realno ni potrebno tražiti visoka sredstva za kvalitetan rad.\n- Inflacija, promjene u tečajevima i dostupnosti izvora financiranja čine fiksne novčane granice neadekvatnima i brzo zastarjelima. Postavljanje apsolutnog iznosa zanemaruje realne uvjete u trenutku apliciranja, kao i mogućnosti različitih institucija ili regija. Kriteriji koji ovise o tržišnim okolnostima ne bi smjeli biti osnova za znanstveno vrednovanje.\n- Kada su propisani minimalni iznosi kao uvjet da bi projekt bio priznat u evaluaciji, stvara se opasnost od poticanja neetičnog ponašanja – umjetnog povećavanja troškova kako bi se zadovoljili formalni uvjeti, neovisno o stvarnim potrebama projekta. Time se narušava transparentnost, a istraživački sustav gubi fokus s kvalitete na kvantitativne (financijske) uvjete.\n\nTakođer, uz radne pakete (WP), treba dodati mogućnost priznavanja vođenja radnih zadataka (taskova) u sklopu velikih konzorcijskih projekata kao relevantne i ravnopravne aktivnosti u vrednovanju iskustva u projektima. \nU mnogim konzorcijskim projektima (osobito EU programima poput Horizon Europe), radni zadaci (taskovi) predstavljaju stvarnu jezgru provedbe – sve operativne, eksperimentalne, analitičke i diseminacijske aktivnosti odvijaju se upravo kroz taskove. Radni zadaci uključuju kompleksne aktivnosti poput razvoja novih metoda, vođenja terenskih istraživanja, upravljanja bazama podataka, izrade znanstvenih publikacija i slično. Ograničavanje priznavanja samo na „voditelje radnih paketa” nepravedno umanjuje doprinos osoba koje zapravo vode ključne segmente rada. Mnogi međunarodni kompetitivni projekti pokazuju da su voditelji taskova jasno identificirani u prijavnim obrascima, radnim planovima i završnim izvještajima, te se od njih očekuje jednaka stručna i operativna odgovornost kao i od WP leadova. Također, u nekim slučajevima se čak i izvještavanje prema Europskoj komisiji vodi na razini taska. Ako su voditelji WP-a priznati, a voditelji taskova zanemareni, unatoč sličnom stupnju angažmana i odgovornosti, stvara se nerazmjer i osjećaj nepravde te se riskira i demotivacija kadrova.\n\nPredlažem da se iz točke (3) izostave konkretne financijske vrijednosti te da se doda \"vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa ili radnog zadatka\"."]
[723,"MARIJA BLIZNAC TREBJEŠANIN","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","U slučaju da pristupnik na radno mjesto razine 3 već ima ispunjen kriterij \"mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada\" (koji je obavezan tek za radno mjesto razine 4) ima smisla staviti i taj kriterij kao jedan od mogućih zamjenskih ponuđenih uz kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa (s obzirom na to da se vrednuje i dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija)"]
[724,"DOMAGOJ NAKIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Potreban iznos projekta od 50.000 EUR je suviše restriktivan. Ukupan iznos projekta uopće nije mjerilo dobrog ili uspješnog projekta, predlažem da se izbaci uvjet minimalnog iznosa projekta ili da se ovaj iznos smanji (na određenim projektima, primjerice institucijskim iznos se dodjeljuje temeljem članova tima, a pojedine katedre imaju realtivno malo članova i bave se jako specifičnim projektima na kojima niti ne mogu sudjelovati članovi ostalih katedri pa ih ovakav uvjet stavlja u nepovoljan položaj). S druge strane, brojevi citata koji se traže (ne zaboravimo ovo su uvjeti za redovnog profesora i redovnog profesora u trajnom zvanju) su zaista smješni i višestruko preniski. Dakle, imamo jedan kriterij koji je jako ograničavajući i restriktivan, u pojedinim slučajevima jako teško ostvariv, a s druge strane smiješno nizak kriterij koji djeluje da je stavljen kao čista formalnost. Pa kakav je to profesor koji nije uspio skupiti 5 ili 10 citata, uz sve radove koje je trebao objaviti do tog stupnja kako bi zadovoljio ostale kriterije?!"]
[725,"DRAGAN BENAZIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Kod čl. 6 stavak 3  - vođenje ili institucijsko vođenje radnog paketa barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt ili vođenje stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća od 50.000,00 EUR za znanstveno područje Prirodne, Tehničke i Biotehničke znanosti te Biomedicine i zdravstvo odnosno 25.000,00 EUR za znanstveno područje Društvene i Humanističke znanosti (pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj stavci) i \n\ndodati pored stručnih \".... ili vođenje institucijskih projekata\" kao što je to navedeno u prethodnom stavku."]
[726,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","- ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\"  - brojanje citata nije u skladu s praksama na sveučilištima u Europi koje napuštaju bibliometriju te u skladu s poveljom Coara (The Coalition for Advancing Research Assessment (CoARA)  čiji je potpisnik Sveučilište u Rijeci. Brojanje citata potaknut će se varanje koje će se teže otkrivati i još teže sankcionirati. Osim toga, nije jasno kako je određen potreban broj citata budući da su područja/polja izuzetno različita, a nevjerojatno mi je da za ista radna mjesta imamo od 5-150 citata pa tako za Psihologiju imam primjerice 20 citata a za srodne Kognitivne znanosti ili pedagogiju 10."]
[727,"RENATO TOMAŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","ja ne vidim razliku između citata i autocitata. da bi sebe citirali morate prethodno objaviti rad i pozvati se na taj rad! dakle, diskriminacijski je raditi razliku citat/autocitat."]
[728,"MARTIN KUHAR","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Minimalan broj citata za temeljne medicinske znanosti prema prijedlogu iznosi 75, odnosno 150, no u temeljne medicinske znanosti pripada i povijest medicine, koja je zapravo po citiranju puno bliža povijesnim znanostima, a za koje prema prijedlogu treba 5, odnosno 10 citata. Može li se tu uvesti minimum fleksibilnosti, tako da se za neka polja mogu brojati citati izvan Scopusa i WoS-a? Ovako ispada da samo zbog odabira područja napredovanja prema jednim kriterijima pristupnik zadovoljava, a prema drugima ne. Onda dozvolite promjenu područja za takve interdisciplinarne struke. Posve je apsurdno da se jednom povjesničaru medicine ne broje za citate poglavlja u knjigama i znanstvene monografije, kao što je apsurdno da mu se ne broje kao citati kad ga citiraju u knjigama, poglavljima u knjigama, doktoratima itd. Ako je sistematizacija struka takva, onda zakonodavac mora uzeti u obzir tu činjenicu, a ne penalizirati kandidate kriterijem prilagođenim strukama koje imaju puno veći broj radova i autora po članku i koje su orijentirane isključivo na časopise."]
[729,"ANI GRUBIŠIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Prijedlog za izmjenu članka 6.:\nTrenutačno ne postoje jasni i ujednačeni kriteriji za vrednovanje i dodjeljivanje tzv. „institucijskih projekata“, kao ni ostalih projekata koji su definirani isključivo suglasnošću čelnika institucije. Takva praksa otvara prostor netransparentnosti i potencijalnoj pristranosti u cijelom postupku. Od uvođenja institucijskih projekata u Zakon, primjetna je njihova značajna ekspanzija, pri čemu su na nekim institucijama registrirani deseci takvih projekata. U praksi se oni nerijetko izjednačavaju s kompetitivnim projektima poput onih financiranih od strane HRZZ-a ili ERC-a, što smatram neprihvatljivim.\nStoga predlažem da se iz članka 6. ukloni mogućnost uvažavanja institucijskih projekata, te da se unutar horizontalnih kriterija priznaju isključivo kompetitivni znanstveno-istraživački, razvojni ili stručni projekti koji su vrednovani i dodijeljeni na temelju jasno definiranih kriterija vanjskih donatora, izvan institucije prijavitelja."]
[730,"ROBERT KUDELIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor/komentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora i\n\nIako je objavljivanje znanstvenih radova s doktorandima dobra praksa, ona najvećim dijelom ovisi o doktorandu i stoga ne bi bilo dobro neka mentor „povlači za rukav” doktoranda i neka objavljuje rad te „nadopisuje” kao suautora doktoranda, a kako bi ostvario uvjet za izbor na više radno mjesto – naime, osoba koja mentorira doktoranda je doktorandu mentor, ali ne nužno i suradnik u znanstvenim istraživanjima. Iz toga razloga je dio, „i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom,” potrebno obrisati.\n\n(4) Relevantne baze za ostvarivanje minimalnog broja citata u područjima Prirodne, Tehničke, Biotehničke i Društvene znanosti, Biomedicina i zdravstvo te Interdisciplinarno područje znanosti su WoS i Scopus, pri čemu pristupnik odabire jednu od tih baza za izračun broja citata. Iznimno, u području Društvene znanosti, u polju Pravo i u području Humanističke znanosti pristupnik dokazuje broj citata za svaki rad koristeći baze (WoS ili Scopus) ili pruža dokaze o citiranosti svojih radova u knjigama i drugim publikacijama koje nisu indeksirane u bazama WoS ili Scopus. Minimalni broj citata u postupku izbora na radno mjesto u Interdisciplinarnom području znanosti koje se provodi kao kombinacija različitih područja odnosno polja određuje se linearnom kombinacijom minimalnog broja citata u poljima izbora na temelju postotaka znanstvenog doprinosa pristupnika u poljima izbora. Nije dozvoljeno dvostruko brojanje istih citata.\n\nS obzirom na to kako pristupnik odabire bazu, nije potrebno imati specijalne slučajeve.\n\nObrisati, \"(5) Obavezan kriterij za izbor na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 je uređen i ažuran CroRIS profil. Ovaj se stavak ne primjenjuje za izbore na slobodna radna mjesta.\" \n\nNaime, nije dobro specificirati platformu; niti je to tehnološki relevantno jer se tehnologija mijenja i platforme se mijenjaju, a niti je relevantno za izbor na radno mjesto - kriterij treba biti ispunjeni uvjeti, a ne na koji način su ispunjeni uvjeti zabilježeni.\n\nBroj citata je kao uvjet za izbor/reizbor ili napredovanje potrebno obrisati. Broj citata uvelike ovisi o području, polju, urednicima, recenzentima, institucijama, odjelima institucija itd. Postoje načini kako se broj citata može namjestiti i to je u znanosti poznato, pa u tom smislu takav kriterij gubi na važnosti. Značenje citiranosti u najboljem slučaju može biti to kako je netko pročitao vaš rad, ali i taj argument bi bilo generalno teško braniti. S obzirom na to kako broj citata ne određuje kvalitetu istraživanja, a ni potrebu (očigledan primjer je eksplozija umjetne inteligencije), nego koliko vas je puta netko spomenuo, pri čemu razlozi spominjanja mogu biti razni, pa i negativni, ovaj je kriterij potrebno obrisati kao obavezan."]
[731,"HRVOJE KALINIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Članak 6. \n\n(1) Na radno mjesto razine 2 može biti izabran pristupnik koji koji ispunjava sljedeće kriterije:\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelova u izvođenju barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekt.\n\n(2) Na radno mjesto razine 3 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem dva projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio barem jedan kompetitivni projekt (bilo da je znanstveno-istraživai, razvojni, institucijski ili stručni, pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\n\n(3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem tri projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt (kako je voditelj tima je ujedno i član tima projekt se vrjednuje i kao jedan od tri projekta iz prethodnog paragrafa) i\n\n- mentorstvo doktoranada - pristupnik je bio jedan/institucijski mentor (od najviše dva mentora imenovana na doktorskom radu) doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad te s doktorandom ima objavljen barem jedan zajednički rad i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1."]
[732,"HRVOJE KALINIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Izrazi \"članstvo\", \"vođenje\" i \"mentorstvo\" mogu se dvojako tumačiti, a obično podrazumijevaju da je netko član, voditelj ili mentor u trenutku kada se propituje njegovo članstvo, voditeljstvo ili mentorstvo. Pretpostavljam da prijedlog Kriterija ne ide u tom smijeru, a potvrda moje pretpostavke (barem za slučaj mentorstva/komentorstva) dan je u nastavku trećeg paragrafa trećeg stavka ovog članaka koji kaže \"pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je *bio* institucijski mentor doktoranda\". Predlažem da se na sličan način formuliraju i prethodna dva paragrafa. Također, predložio bih da se vođenje paketa i projekta ne stavlja u istu kategoriju. Stoga predlažem formulaciju (koju usklađujem sa Člankom 7):\n\nČlanak 6. \n\n(1) Na radno mjesto razine 2 može biti izabran pristupnik koji koji ispunjava sljedeće kriterije:\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelova u izvođenju barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekt.\n\n(2) Na radno mjesto razine 3 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem dva projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio barem jedan kompetitivni projekt (bilo da je znanstveno-istraživai, razvojni, institucijski ili stručni, pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\n\n(3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem tri projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt (kako je voditelj tima je ujedno i član tima projekt se vrjednuje i kao jedan od tri projekta iz prethodnog paragrafa) i\n\n- mentorstvo doktoranada - pristupnik je bio jedan/institucijski mentor (od najviše dva mentora imenovana na doktorskom radu) doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad te s doktorandom ima objavljen barem jedan zajednički rad i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1. \n\n\nInstitucijsko vođenje paketa u vođenje stručnih pojekata mi se čine prikladniji za Članak 7. Kako već postoje tri kategorije (koje se po iznosima financiranja i raspodjeli odgovornosti značajno razlikuju), te kako postojeći prijedlog predlaže da tri kriterija iz Članka 7 mogu mijenjati jedan kriterij iz Članka 6 predlažem sljedeću formulaciju (kao dodatak, ne ulazeći u raspravu o konkretnim iznosima i razlikama između znanstvanih disciplina/područja i projekata):\n\nČlanak 7. \n\n (2) Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su: \n\nj. institucijsko vođenje radnog paketa - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog radnog paketa kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta, gdje je ukupna vrijednost radnih paketa koje je vodio minimalno XXX.\n\nk. vođenje stručnih projekata - pristupnik je bio voditelj stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća YYY\n\n\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa\n\nb. institucijsko vođenje kompetitivnog razvojnog projekta - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog kompetitivnog razvojnog projekta zbirne vrijednosti ZZZ."]
[733,"TANJA VUČKOVIĆ JUROŠ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","---\"mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom\"\n\nOvaj uvjet da mentor mora imati objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom je etički potpuno neprihvatljiv i potrebno ga je brisati. Zadatak je mentora da doktoranda usmjerava, a uspjesnom obranom doktorata kandidat dokazuje sposobnost nezavisnog i samostalnog znanstvenog rada. Uvjetovati zajedničko objavljivanje da bi se priznalo mentorstvo u praksi će značiti jednu od ove dvije posljedice:\na) Iako je doktorand bio nezavisan i samostalan u svom istraživačkom radu i stoga mu pripada samostalno autorstvo na rad iz doktorata, bit će pod pritiskom dozvoliti svom mentoru da se na rad potpiše (iako mu ne pripada pravo suautorstva). To je praksa koju Committee on Publication Ethics (COPE) izričito zabranjuje pod kategorijama 'gift' i 'guest' authorship.\nb) Ako mentoru uistinu pripada pravo suautorstva na rad iz doktorata, to znači da doktorand nije ispunio uvjet dokazivanja znanstvene nezavisnosti i samostalnosti, što znači da mentor nije ispunio svoju mentorsku dužnost te tako ne ispunjava uvjete za uspješno mentorstvo.\n\n--- \"ostvaren minimalan broj citata ...u Tablici 1'- za društvene znanosti kao važeći citati definirani su oni u databazama WoS i Scopus (osim u polju Pravo).\n\nNije jasno zašto je za Pravo uvedena iznimka, a sve se ostale društvene znanosti tretira kao da za njih vrijede jednaki uzusi citiranja što apsolutno nije istina. Među raznima poljima i disciplinama unutar polja postoje ogromne razlike tako da je naizgled potpuno arbitrarne brojka od 10 citata za razinu 3 i 20 citata za razinu 4 moguće za neke od njih razumna, a za neke se čini potpuno besmislena. \n\nIsta stvar vrijedi i za databaze Wos i Scopus koje privilegiraju časopise velikih zemalja (u kojima je često teško objaviti članke o Hrvatskoj), a časopisi malenih zemalja poput hrvatskih ne mogu konkurirati, niti kao izvor citata, niti kao mjesto u kojima objavljuju inozemni autori. Upravo je ta situacija razlog što je hrvatskim časopisima teško upasti u te databaze (isključuje ih se iz jer nemaju dovoljan broj citata u tim databazam i zbog malog broj inozemnih autora koji u njima objavljuju. Dakle, ovim uvjetom koji dodatno demotivira hrvatske znanstvenike da u hrvatskim časopisima objavljuju može se očekivati još veće uništavanje kvalitetnog znanstvenog objavljivanja u hrvatskim časopisima, nakon toga još veće otežavanje hrvatskim časopisima da u te databaze uđu, a na kraju i potpuno obezvređivanje drugih uzusa objavljivanja u društvenim znanostima, kao što su to poglavlja u knjigama i monografije - za neke od disciplina u društvenih znanostima upravo su to glavna mjesta znanstvenog dijaloga.\n\nDakle, za sve se društvene znanosti treba maknuti da se važe citati isključivo radova u Wos-u i Scopusu te minimalni brojevi citati trebaju odražavati različite uzuse citiranja u različitim područjima društvenih znanosti (ako ih uopće treba biti što mi se ne čini kao da je nešto što se lagano može obraniti bez da se eksplicira metodologija izbora tih brojki minimalnih citata)."]
[734,"ANTONIJA HULJEV","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Komentar se odnosi na:\n\"- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora\".\n\nPoštovani,\n\npredlažem promjenu u skladu sa znanstvenim usmjerenjima brojnih znanstvenih institucija koji zahtijevaju interdisciplinarne pristupe, a time i stručnjake s nužno drugih institucija. Suradnja u vidu mentorstva/sumentorstva ne bi smjela biti ograničena samo na institucijsko vođenje jer naprosto (su)mentoriranje pristupnika s druge institucije ne znači nižu kvalitetu. \n\nS poštovanjem,\n\ndoc. dr. sc. Antonija Huljev"]
[735,"ANTONIJA HULJEV","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Poštovani, komentar se odnosi na:\n\na) \"- ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\" i to na obrazovne znanosti. Naime, kako su obrazovne znanosti u Republici Hrvatskoj velikim dijelom interdisciplinarno usmjerene na nacionalne znanosti te zahtijevaju po svojoj prirodi integraciju više pristupa u pisanju znanstvenih radova, nije jasno zašto se zahtjeva 25, odnosno za trajno zvanje 50 citata u WoS-u ili Scopusu, a svi su ostali uvjeti identični kao u Društvenim znanostima. Na ovaj se način obrazovne znanosti nepravedno zapostavljaju i izdvajaju. Bilo bi onda pravedno i u ovom dijelu izjednačiti potrebnu citiranost kao npr. s pedagogijom koja joj je, uostalom, i najsličnija i najbliža po svojoj sadržajnosti.\n\nb) Nije jasno zašto se citati u WoS-u i Scopus-u isključuju za društvene i obrazovne znanosti ili/ili. Bilo bi pošteno, kao i u humanistici, za svaki rad odabrati bazu s većim brojem citata iz čisto logičnih razloga. \nObrazloženje: rad može biti objavljen u časopisu koji je indeksiran samo u jednoj od ovih dviju baza ili čak može biti u dvjema. Tada se citati dupliciraju i stoga bi bilo logično da se za svaki rad može birati za pristupnika povoljnija citatnost rada prema bazi. Neki rad može biti citiran, npr. 50 puta u Scopus-u, no po ovakvim kriterijima, zbog kumulativno  više citata, pristupnik ipak bira WoS. Tada mu se svi citati u Scopus-u ne gledaju jer je pristupnik samo zbog kumulativno više citata birao drugu bazu. To naprosto nema smisla. Ovakve se nelogičnosti mogu jako lako izbjeći i to vrlo jednostavno potvrdama knjižničara za citatnost svakoga pojedinoga rada kako se citati ne bi duplicirali.\n\nS poštovanjem,\n\ndoc. dr. sc. Antonija Huljev"]
[736,"KRUNO KARDOV","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","stavak 3, podstavak \"- mentorstvo ili komentorstvo\": predlažem izmjenu u dijelu \"pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je\" na način da glasi \"pristupnik ispunjava ovaj kriterij i ako je\". Na taj način neće biti zabune da se taj dio odredbe ne odnosi na mentore i komentore kod doktorske disertacije (na prvi dio), nego se odnosi samo na institucijske mentore kao specifičnu kategoriju (koji nisu mentorirali izradu doktorske disertacije i stoga trebaju imati objavljen jedan zajednički rad s doktorandom, za razliku od mentora kod kojega je dovoljno da je doktorand obranio disertaciju)."]
[737,"SLAVEN JOZIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Mislim da bi za izbor na radno mjesto razine 3-4 pristupnik morao voditi barem jedan projekt, a ne samo paket. S obzirom da napredovanje nije obavezno te postoji mogućnost reizbora, mislim da bi se na ovaj način mogla \"nagraditi\" izvrsnost pristupnika. Naime, uvijek postoji mogućnost, a vjerujem da se ista i koristi, da se ljude \"dodaje\" na projekte samo da bi ispunili ovaj kriterij. Mislim da bi svaki ozbiljan znanstvenik koji teži radnom mjetu 3. i 4. razine u svojoj karijeri trebao biti sposoban napisati, dobiti i voditi projekt."]
[738,"MARKO KOVAČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Iz kojeg razloga se pristupnici u obrazovnim znanostima toliko ističu u odnosu na druga polja? Potrebno je uskladiti ili objasniti diskrepanciju"]
[739,"MARKO KOVAČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Tablica 1 - kriteriji za društvene znanosti u vidu citata su preniski. Uvjet za radno mjesto razine 4 prema trenutnom zakonskom rješenju predviđa u pravilu bivanje u sustavu nacionalne znanosti minimalno 15 godina (i to je bez asistenture i više asistenture). To znači da osoba koja se npr. bira u radno mjesto razine 4 u području sociologije, politologije, komunikacijskih znanosti ili nekom četvrtom polju treba prikupiti 1,3 citata godišnje, što je nedopustivno za najviše radno mjesto u nacionalnoj znanosti. \nS ciljem probira uistinu produktivnih znanstvenika, predlažem dupliranje svih citatnih kriterija, za sva radna mjesta u svim poljima društvenim znanostima."]
[740,"MARKO KOVAČIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","članak 6, st. 3 - nisu sva područja i polja zastupljena u doktorskim studijima na svim sveučilištima pa je nekima od nas koji nemamo svoje matično polje na sveučilištu nemoguće ispuniti kriterij koji kaže da moramo biti institucionalni mentori doktorandima. Potrebno je izmijeniti postojeći kriterij uzievši u obzir da postoji suradnja između sveučilišta u prethodno navedenim slučajevima te to i valorizirati"]
[741,"MAJA KLINDŽIĆ","Horizontalni kriteriji,\nČlanak 6. ","Čl. 6, st. 3. Jedan od kumulativnih uvjeta za trajno zvanje je i da je pristupnik bio INSTITUCIJSKI (ko)mentor na doktoratu. Zašto se ograničava mentoriranje kandidata s vlastite institucije odnosno koja je zapreka (ko)mentoriranju doktorskih kandidata s drugih visokih učilišta (posebno kada za neka područja postoji vrlo malo stručnjaka na jednoj instituciji pa bi mogli zajedno mentorirati doktorske kandidate dva mantora s različitih institucija)?"]
[742,"ANJA GVOZDANOVIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nNačelna primjedba na Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, čl. 7.\n\nPredlažemo da se razine zahtjevnosti i raznolikosti kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa iz članka 7. ujednače ili da se obrati pozornost na njihovu komplementarnost s horizontalnim kriterijima iz čl. 6., s obzirom na to da su prepoznate značajne razlike u dostupnosti i mogućnosti ispunjavanja pojedinih kriterija."]
[743,"IVA MELINŠČAK ZLODI","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Među kriterije znanstveno-stručnog doprinosa trebalo bi dodati još neke. Predlažem dodavanje sljedeća dva:\n1.  Doprinos otvorenoj znanosti \nPrimjeri doprinosa otvorenoj znanosti mogu biti dijeljenje cjelovitih skupova istraživačkih podataka (prema principu FAIR), objavljivanje preprinata, predregistracija istraživanja, dijeljenje softvera, provođenje replikacijskih istraživanja, doprinos izgradnji otvorene istraživačke infrastrukture i sl. O ovom doprinosu trebalo bi odlučivati povjerenstvo, koje može prepoznati je li doprinos dovoljno značajan u kontekstu teme i znanstvene grane. (Ovo je u skladu s odlukom MZOM-a u Hrvatskom planu za otvorenu znanost).)\n2.  Iznimno visoka citiranost.\nI o ovom doprinosu treba odlučivati povjerenstvo, koje može procijeniti je li broj citata zaista iznimno visok u okviru znanstvene grane, u kojoj mjeri je rezultat kvalitete i relevantnosti objavljenih radova, ili prvenstveno popularnosti teme u nekom trenutku, koju je ulogu kandidat imao u provedbi istraživanja i pisanju rada (je li jedan od vodećih autora ili manje istaknuti član velike kolaboracije) i sl."]
[744,"SVEUČILIŠTE VERN","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","S obzirom da navedeno ne predstavlja zasebne kriterije koje je u svakom pojedinom predmetu izbora potrebno ispuniti, nomotehnički predlažemo brisanje naziva ispred broja članka jer se u daljnjem tekstu i pojedinim postupcima izbora poziva na potrebu ispunjavanja kriterija u člancima 6. i 7. ovih Nacionalnih kriterija kao potrebu ispunjavanja horizontalnih kriterija."]
[745,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Komentar: valjalo bi predvidjeti zamjenu dvaju umjesto jednog horizontalnog kriterija kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa, pri čemu se može proširiti popis tih kriterija (primjerice, onima iz postojeće odluke Rektorskog zbora i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj o nužnim uvjetima za izbor u znanstveno-nastavna radna mjesta), kao što se može povećati i broj tih kriterija kojima se dva horizontalna kriterija mogu zamijeniti (primjerice, povećanje s tri na četiri ili čak pet kriterija znanstveno--stručno-institucijskog doprinosa u zamjenu za jedan horizontalni kriterij); ne predviđa se valoriziranje aktivnog sudjelovanja na konferencijama odnosno znanstvenim skupovima; mišljenja smo da je riječ o stavci apsolutno neizbježnoj i kad je riječ o diseminaciji nalaza istraživanja i kad je posrijedi aktivnost akademskog umrežavanja; predlaže se uključivanje 3-5 obaveznih (samostalnih ili koautorskih) izlaganja što na međunarodnim konferencijama, što na domaćim skupovima s međunarodnim sudjelovanjem, što na domaćim znanstvenim skupovima u svakoj fazi/razini valorizacije; u istom članku valjalo bi vrednovati i obnašanje funkcije (predsjednik/ca, potpredsjednik/ca, član/ica predsjedništva) u domaćim i/ili međunarodnim profesionalnim asocijacijama u mandatu od najmanje dvije godine."]
[746,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","\"- mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora i \"\nKomentar: Diskriminatorno je prema nastavnicima na znanstveno-nastavom radnom mjestu koji su zaposlenici institucije koja nema doktorski program ili je u području i polju različitom od nastavnika koji se bira na radno mjesto."]
[747,"ROBERT KURELIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Nije pravedno da su navedeni kriteriji isključivo zamjenske prirode, već bi trebali biti ekvivalentni horizontalnima. Eventualno se može ppropisati da se neki od horizontalnih kriterija, poput vođenja projekta, boduju dvorstruko. \n\nNadalje, stavkama a, d i f obezvređuje se rad unutar Republike Hrvatske. Zašto domaći skupovi, koji su u pojedinim poljima od iznimne važnosti, nemaju nikakvu težinu? Ako smatramo kako su hrvatska povijest i književnost bitne za očuvanje hrvatskog identiteta, je li doista intencija autora kriterija da historiografija i kroatistika, ali i druge discipline, poptuno zanemare razvoj terminologije na hrvatskom jeziku te se fokusiraju gotovo isključivo na engleski jezik? Isto i s doktorandima. Zašto se znanstvenike motivira isključivo na suradnju sa stranim doktorandima kad je jasno da je za budućnost hrvatske znanosti, pogotovo kada je riječ o humanistici, nužan rad budućim naraštajima hrvatskih znanstvenika?"]
[748,"VESNA OČIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Željela bih komentirati Tablicu 1. odnosno citiranost, koja je jedan od horizontalnih uvjeta. Kako radim na agroekonomskom području, koje je u biti društveno ali se biramo u polju poljoprivreda, smatram da bi mi koji smo zapravo interdisciplinarni trebali imati drugačije kriterije vrednovanja citiranosti, jer nije normalno da kada bih se birala u polju ekonomija trebala bih citiranost 10, odnosno 20 a kako se biram u polju poljoprivreda trebam imati 100, odnosno 150!"]
[749,"MARKO KAPOVIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Nejasno je zašto se više ne vrednuje sudjelovanje na znanstvenim kongresima s izlaganjem koje nije pozvano? Radi se o jednom od tradicionalno najuobičajenijih načina znanstvenog rada te je nejasno zašto ga se više ne uzima u obzir.\n\nTakođer, premda sasvim u skladu s duhom dokumenta koji u potpunosti zanemaruje nastavni doprinos, nije jasno niti obrazloženo zašto se ne vrednuje nastavni doprinos nego samo znanstveni i stručni? Koja je tu logika?\n\nIsto tako, kako je već prethodno istaknuto, nerazumljivo je da ovi kriteriji služe samo tome da potencijalno zamjene jedan od horizontalnih kriterija, čime se još jednom naglašava da je projektni rad nadređen apsolutno svim drugim vidovima znanstvene aktivnosti. Naravno, opet bez ikakvog obrazloženja."]
[750,"DUNJA ANĐIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić) B2) Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, čl.7, st.3:\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).  \nPostojeći prijedlog ograničava vrednovanje institucijskih doprinosa isključivo na najviše čelne funkcije (rektor, dekan, ravnatelj), zanemarujući širok spektar sustavnog rada nužnog za funkcioniranje sveučilišta i instituta. \nPRIJEDLOG: Predlaže se proširenje kriterija na rad u povjerenstvima (Povjerenstvo za RPL, Etičko Povjerenstvo za znanstvena istraživanja...), odborima, vođenje studijskih i cjeloživotnih programa i Centara / \nPRIJEDLOG: Pristupnik je najmanje godinu dana mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti\nPRIJEDLOG: Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, te obnašanje dužnosti u minimalno tri povjerenstva na razini fakulteta ili sveučilišta, laboratorija pri instituciji, međunarodnu koordinaciju (ERASMUS, CEEPUS), alumni udruge i slično."]
[751,"KRISTINA URBANC","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","slažem se da bi vođenje i članstvo u odborima i radnim tijelima trebalo biti dio institucijskog doprinosa"]
[752,"VLAHO BRAILO","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","U kriterijima institucijskog doprinosa trebalo bi navesti vođenje i članstvo u odborima i radnim tijelima sveučilišta i sastavnica."]
[753,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Sukladno Pravilniku o izdavačkoj djelatnosti, sVEUČILIšTA U SPLITU-Sveučilišna literatura podrazumijeva znanstvenu, nastavnu i / ili umjetničku literaturu koja se rabi u znanstvenom i umjetničkom nastavnom procesu na prijediplomskim, diplomskim i poslijediplomskim studijima. Objavljuje se kao udžbenik, skripta, znanstvena monografija, priručnik ili kao druga dopunska literatura- stoga se kao uvjet ne mogu staviti samo udžbenik i priručnik već treba uključiti i drugu recenziranu literaturu kao što su skripte i monografije"]
[754,"VEDRAN KOVAČIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Poštovani, mislim da je potrebno jasno naznačiti kako se horizontalni kriteriji vrednuju kumulativno, a ne od datuma zadnjeg izbora. Hvala, \nS poštovanjem, prof. dr. sc .prim. Vedran Kovačić, dr. med., Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu."]
[755,"MAJA KLINDŽIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Čl. 7, st. 2(b) - priznaje li se gostujuće uredništvo u časopisu ili uredništvo dva zbornika radova ako je više urednika (npr. dva ili tri urednika)?"]
[756,"MAJA KLINDŽIĆ","GLAVA I.,\nKriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa","Proizlazi li iz čl. 7 da se kriteriji znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa koriste isključivo u svrhu zamjene jednog od horizontalnih kriterija? Naime, nigdje ne stoji broj ovih kriterija koje je potrebno ostvariti za pojedina zvanja. Ako da, koja je svrha stavka 2 (i) - dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija.?"]
[757,"HRVOJE BUTKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. stavak 2 (h)\nSmatram da je dodatni uvjet recenziranja 15 znanstvenih radova u razdoblju od pet godina prezahtjevan te predlažem da se taj broj smanji barem na 10. Broj znanstvenika po znanstvenim područjima, poljima i granama različit je, pa su i prilike za recenziranje radova različite. Za neke znanstvenike tih prilika više a za neke druge manje i to bi trebalo uzeti u obzir."]
[758,"FILIP DUJMIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 3. Stavak 1 (a) na način da glasi: »čelna dužnost« u sustavu visokog obrazovanja i znanosti odnosi se na funkciju rektora i prorektora, dekana i prodekana, ravnatelja i zamjenika/pomoćnika ravnatelja znanstvenog instituta ili voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija, odbora, sveučilišnih tijela : članstvo Vijeća područja i sl)."]
[759,"FILIP DUJMIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. Stavak 3.\nPredlože se pojednostavljenje ispunjenja kriterija ovog članka obzirom da je limitiran broj čelnih dužnosti ustanove na način da se jednako uvažavaju i funkcije predsjednika raznih Odbora na način da se mijenja"]
[760,"FILIP DUJMIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. Stavak 2. Podstavak 5. (e)\nPredlaže Uvesti mogućnost vrednovanja priznanja od strane raznih društava (npr. Hrvatsko društvo prehrambenih tehnologa, biotehnologa i nutricionista) da li je Hrvatsko društvo prehrambenih tehnologa, biotehnologa i nutricionista prema definiciji iz članaka 3 stavaka 9 (i) strukovna udruga sa nacionalnim karakterom?."]
[761,"FILIP DUJMIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","PRIJEDLOG Članka 7. Stavak 1.: \nJedan a ne više od tri horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka."]
[762,"FILIP DUJMIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. Stavak 1.\nPredlaže se mogućnost zamjene više od jednog horizontalnog kriterija iz Članka 6. sa kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa (Članak7.) Smanjiti broj potrebnih kriterija iz Članka 7. sa tri na dva."]
[763,"GORDON GILJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Rad s inozemnim gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima bi trebao biti odijeljen jer to nisu iste kategorije rada.\nNpr. doktorand može iskoristiti za mobilnost Erasmus+ program pri čemu može imati ulogu praktikanta ili studenta i da ugošćavanje nema znanstvenu komponentu. S druge strane, za ugošćavanje znanstvenika potrebno je osigurati financiranje i osmisliti projektne aktivnosti koje će znanstvenik provoditi kako bi se odlučio na dulji boravak na instituciji domaćinu. Također je upitna definicija poslijedoktoranda (zakonski definirano radno mjesto je \"viši asistent\"), a druge države ne prate nužno okvir sličan hrvatskom. Stoga nema potrebe striktno definirati radno mjesto već se ugošćavanje može odnositi na bilo kojeg znanstvenika s doktoratom (i ovi kriteriji definiraju razine radnih mjesta upravo radi ujednačavanja).\nPredlažem da se ovaj kriterij formulira kao:\nf. rad s gostujućim inozemnim znanstvenikom – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom znanstveniku s titulom doktora znanosti, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji."]
[764,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nNačelna primjedba na Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa\n\nPredlažemo da se razine zahtjevnosti i raznolikosti kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa iz članka 7. ujednače ili da se obrati pozornost na njihovu komplementarnost s horizontalnim kriterijima iz čl. 6., s obzirom na to da su prepoznate značajne razlike u dostupnosti i mogućnosti ispunjavanja pojedinih kriterija."]
[765,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. st. 2. točka d.  \nSmatramo da je potrebno skupove s isključivo nacionalnim sastavom programskog odbora tretirati jednako kao i skupove s međunarodnim sastavom programskog odbora. Stoga predlažemo formulaciju:\n\"d. članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju znanstvenih skupova\""]
[766,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. st. 2 točke a i f.\n\nU navedenim je točkama prisutna automarginalizacija hrvatske znanstvene zajednice koja je jednakovrijedan dio međunarodne znanstvene zajednice. Uvjeti rada u hrvatskoj znanstvenoj zajednici nisu u svemu jednaki međunarodnima, ali rezultati hrvatske znanosti mogu biti vrhunski i priznati u okviru međunarodne znanstvene zajednice. Stoga smatramo da odredba prema kojoj se za napredovanje vrednuju pozvana i/Ili plenarna predavanja isključivo na engleskom jeziku ili nekom drugom jeziku Europske unije, ali ne i hrvatskom, obezvrjeđuje potrebu da spoznaje vrhunskih znanstvenika (koji mogu biti i hrvatski znanstvenici!) budu predstavljene nacionalnoj znanstvenoj zajednici na nacionalnom jeziku. Propisivanje jezika komunikacije s istraživačem koji istraživački boravi na nekoj nacionalnoj instituciji je bespotrebna, jer je bilo koji jezik komunikacije između znanstvenika valjan i jednakovrijedan. Stoga podržavamo sve komentare koji ukazuju na bespotrebnost i diskriminatornost ovih odredbi.\n\nČlanak 7. st. 2, točka b\nVremensko razdoblje ima smisla odrediti isključivo za uredništva časopisa (sve članove) i uredništva serijskih publikacija znanstvenih knjiga. Gostujući urednici najčešće gostuju u jednom broju, a razdoblje trajanja takvog uredništva je rijetko kad duže od uređivanja jednog broja (a to je često kraće od jedne godine). Također, uredništvo zbornika je kompleksan posao i nije realno očekivati da se dva zbornika radova urede tijekom jedne godine, barem ne u humanističkim znanostima."]
[767,"MARIJA MOGOROVIĆ CRLJENKO","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U cijelom tekstu hrvatski je jezik u podređenom položaju, pa ako je nešto održano na hrvatskom jeziku nije jednako vrijedno kao u slučaju da je održano na engleskom ili nekom drugom stranom jeziku. \nU pojedinim područjima, primjerice nacionalnoj povijesti, pojedina pitanja u nekim drugim historiografijama nikada ne bi bila obrađena…\nDakle, potpuno se obezvrjeđuju i obeshrabruju pojedina pitanja koja inozemnim istraživačima ne bi bila zanimljiva.\n\nČl.7, st. 2, d - priznaje se članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih skupova, ali ne i domaćih. Želi li se time potpuno obezvrijediti domaće skupove? To će ići u smjeru demoralizacije i ukidanja domaćih skupova, a za pojedine struke i domaći su skupovi izuzetno bitni. Slično je i s radom s gostujućim doktorandima, priznaje se rad samo s inozemnim doktorandima i na stranom jeziku. Za pojedine struke (ne samo filološke) nužno je da doktorandi poznaju i hrvatski jezik - tko će kontrolirati kako se među domaćinom i gostujućim doktorandom odvijala komunikacija i tko će o tome izdavati potvrdu?"]
[768,"MIRAN MARELJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Nejasno je zašto su ovi kriteriji doprinosa pozicionirani kao kriteriji koji mogu supstituirati jedan horizontalni uvjet, pri čemu nemaju drugu vrijednost, dok nije predviđena mogućnost zamjene kroz posebne kriterije, primjerice za kriterije kojima pristupnik premašuje broj ostvarenih minimalnih uvjeta. Zamjena jednog horizontalnog uvjeta s tri kriterija iz ovog skupa neće nužno biti moguća uslijed sadržajne povezanosti horizontalnih kriterija i zahtjeva za njihovim kumulativnim ispunjavanjem, jer pristupnik može zamijeniti tek jedan projekt, a ne kategoriju projekta u cjelini, pri čemu su mnogi od kriterija iz ovog skupa usmjereni na radna mjesta više razine. Za radna mjesta niže razine postavljeni kriteriji su u pravilu nedohvatljivi jer docenti, a i izvanredni profesori u pravilu ne recenziraju projekte, u ranoj fazi karijere još nemaju 15 recenzija niti su, osim iznimno, primili istaknutu nagradu i td. Uostalom, docenti u pravilu nisu bili tri puta u odboru međunarodnih skupova, a ovdje se postavlja pitanje zašto i po kojoj se osnovi diskriminira organizacija domaćih skupova te ovim Kriterijima općenito znanstvenu vrijednost domaćih znanstvenih skupova? Tko će se i zašto uopće baviti organizacijom domaćih skupova, kada ih se kroz ove Kriterije pozicionira kao manje vrijedne, tek sitno iznad praga beznačajnosti?\nČl 7. st. 2., t. g. bi trebao ubrojiti i koordinatore projekata. Kriterij traži vodstvo u barem dvije uspješne projektne prijave, dok horizontalni kriterij za radno mjesto redovitog profesora traži vodstvo barem jednog projekta (vrijednost preko 25.000 e)? Prisutna je potpuna odsutnost svijesti da postoji cijeli niz drugih kriterija o kojima ovisi hoće li projekt biti prihvaćen (npr. ukupna raspoloživa sredstva), a na koja pristupnik ne može utjecati unatoč kvalitetnoj prijavi na projekt."]
[769,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7., st. 2., toč. a. Jezik pozvanih predavanja\nPredlažemo precizniju definiciju na način da odredba glasi: \"na barem jednom međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu“. Dalje, predlažemo da se ne isključuje hrvatski jezik jer je i on jedan od službenih jezika EU.\n\nČlanak 7. st. 2. toč. b. Uredništvo\nPredlažemo da se u Kriterijima sustavno primjenjuju perfekt i prezent, u smislu uključivosti kriterija i za postojeće aktivnosti pristupnika. U ovome stavku se time ne bi isključio pristupnik čiji je posao uređivanja u tijeku, a o tome se može slati potvrda.\nPrijedlog: \"uređivanje časopisa – pristupnik je urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od najmanje jedne godine\"\nDalje, prema ovom kriteriju uredništvo znanstvene knjige se uopće ne vrednuje te predlažemo da se to promijeni i da se doda kao što je navedeno za zbornike radova. Posao urednika nije jednak poslu člana uredništva te bi poziciju urednika znanstvenog časopisa trebalo dodatno vrednovati.\n\nČlanak 7., st. 2., toč. f. Inozemni doktorandi i poslijedoktorandi\nJezik na kojem se odvija komunikacija s inozemnim doktorandom ili poslijedoktorandom nije pokazatelj kvalitete te komunikacije te je irelevantan kriterij. U slučajevima kada je ta osoba, primjerice, hrvatskog podrijetla i dolazi iz inozemstva, logično bi bilo da se potiče komunikacija na hrvatskom jeziku. \n\nČlanak 7., stavak 2., točka h. Recenzije\nPredlažemo da se doda recenziranje znanstvenih knjiga i znanstvenih zbornika radova u ovaj kriterij. \n\nČlanak 7. st. 2. Otvorena znanost kao kriterij\nPredlažemo dopunu članka 7. stavka 2. uvođenjem aktivnosti otvorene znanosti kao dodatnog kriterija znanstveno-stručnog doprinosa. Otvorena znanost je sastavni dio suvremene znanstvene izvrsnosti te bi njezini doprinosi trebali biti vrednovani u postupcima izbora u znanstvena zvanja. Predlažemo uključivanje elemenata otvorene znanosti u kriterije vrednovanja, poput dijeljenja istraživačkih podataka u otvorenim repozitorijima, objava u časopisima otvorenog pristupa i izrade planova upravljanja podacima (PUP) za sve vrste projekata te njihovu primjeru na institucionalnoj razini. Ove aktivnosti značajno doprinose transparentnosti i dostupnosti znanstvenih rezultata te su u skladu s Nacionalnim planom za otvorenu znanost i europskim standardima.\n\nPrijedlog dopune glasi:: \ni. otvorena znanost – pristupnik je u razdoblju od posljednjeg izbora ostvario doprinos otvorenoj znanosti, koji može uključivati jednu ili više od sljedećih aktivnosti: objavljivanje znanstvenih radova u otvorenom pristupu (uz odgovarajuće licence); dijeljenje istraživačkih podataka u skladu s FAIR načelima u pouzdanim repozitorijima; objava preprint verzija znanstvenih radova; sudjelovanje u otvorenom recenzijskom postupku; razvoj otvorenih obrazovnih materijala i/ili otvorenih softverskih alata; uključivanje građana i dionika u istraživački proces (građanska znanost)."]
[770,"ESTER VIDOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Katedre za humanističke znanosti i umjetnička područja Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci: st.2.b\"Pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima - pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske Unije, osim hrvatskog ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa\". Prema našem mišljenju, ukoliko su sudionici skupa iz RH i bližeg susjedstva i radni jezik je hrvatski standardni jezik, nije potrebno postavljati uvjet da se predavanje izvodi na engleskom jeziku ili nekom drugom službenom jeziku Europske unije  (čl.7, st.2b). Smatramo da je dodatni uvjet recenziranja 15 znanstvenih radova u razdoblju od pet godina prezahtjevno te predlažemo da se taj broj prepolovi i da se da mogućnost recenziranja ponekog stručnog rada. (čl.7, st.2.h)"]
[771,"IVAN ZUPANC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Primjedba na članak 7., stavak 1\n(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\nOvaj stavak treba premjestiti u poglavlje „Horizontalni kriteriji“, tako da bude ili zasebni članak u okviru tog poglavlja ili da bude jedan od stavaka članka 6, te ga proširiti tako da glasi:\nJedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog, institucijskog i nastavnog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka, te čl. 40.\nPrimjedba na članak 7, stavak a.\nPrimjedba na dio stavka koji se odnosi na „na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima“.\nObrazloženje\nObrisati ovaj dio jer je diskriminatoran prema hrvatskom jeziku.\nPrimjedba na članak 7, stavak b.\nPitanje/primjedba\nVremensko trajanje (od minimalno jedne godine) može se primijeniti na uredništvo ili članstvo u uredništvu, te eventualno na serijske publikacije znanstvenih knjiga. Gostujuće uredništvo jednog broja znanstvenog časopisa ili zbornika radova ne mogu imati trajanje u navedenom smislu kao urednik ili član uredništva.\nKod zbornika nije precizirano kakvih zbornika (vjerojatno s konferencije) niti kakvih radova (vjerojatno znanstvenih).\nPrijedlog\nUkloniti vremensko razdoblje za gostujuće uredništvo jednog broja znanstvenog časopisa ili zbornika radova. Definirati vrstu zbornika kao i vrstu radova u zbornicima.\nPrimjedba na članak 7, stavak f.\nPitanje/primjedba\nKako će se provjeravati odvijanje komunikacije na stranom jeziku te koji se strani jezici ubrajaju u kriterij?\nPrijedlog\nDefinirati mehanizme provjere odvijanja komunikacije (npr. dokaz o sudjelovanju na projektu, pozivno pismo, potvrda u boravku studenta izdana od strane fakulteta i slično).\nPrimjedba na članak 7, stavak i.\nOvo je nejasno na što se odnosi.\nPrimjer: Ako si vodio tri doktoranda znači da si ispunio jedan horizontalni kriterij (jedan doktorand) a sa još dva doktoranda si dvostruko ispunio (ili višestruko) pa si time došao do jedne trećine zamjenskog kriterija za jedan horizontalni?!\nPrimjer: Imaš 300 citata za polje Geografija. Znači da ispunjavaš horizontalni ali i višestruko premašuješ pa ti to vrijedi kao trećina drugog horizontalnog?"]
[772,"MIRNA SINDIČIĆ SABLJO","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predlaže se dodavanje sljedećih kriterija stručnog i institucijskog doprinosa:\n\n- prijevod cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta ili knjige na hrvatski jezik\n\n- izlaganja na znanstvenim skupovima (sudjelovanje u svojstvu izlagača ili suizlagača na institucijski ovjerenom stručnom ili znanstvenom skupu), npr. 10 izlaganja na međunarodnim znanstvenim skupovima od prethodnog izbora u znanstveno zvanje\n\n- sudjelovanje u radu ljetne/zimske škole (u svojstvu predavača)\n\n- nakon izbora na prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom publikom o znanosti i znanstvenom obrazovanju pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti: javna popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice, znanstveni popularni članci, Festival znanosti, Europska noć istraživača, Dani otvorenih vrata (visokog učilišta ili znanstvenog instituta) i sl."]
[773,"ZVJEZDANA STANČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 4, netko tko nema dva kriterija, na primejr mentorstvo doktoranda i voditelstvo projekta, i do izbora ima nešto više od 36 mjeseci, realno ima vrlo male šanse da navedeno realizira. \nZa vođenje doktoranda u većini slučajeva treba više od 36 mjeseci, a tu su i mnoge druge otežavajuće okolnosti: ako radite na ustanovi koja nema doktorski studij, bavite se nekim rijetkom područjem znanosti za koji postoji mali ili nikakkav interes, ustanova Vam ne želi zaposlaiti asistenta, jedini ste svoje struke na ustanovi, ...\nZa ostavrivanje kriterija voditeljstva projekta nije dovoljna znanstvena izvrsnost i volja pojedinca, već morate imati projektni tim i infrastrukturu koja omogućava provođenje istoga. Ako radite kao jedini svoje struke na nekoj ustanovi, vrlo teško je okupiti ljude koji će raditi na projektu, a problem je što takvi izolorani pojedinci nemaju ni potrebne laboratorije, prostore, opremu, a često ni podršku uprave."]
[774,"VALERIJA BARADA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Članak 7. (2.) (a)\n…“  pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog,….“ –  nije jasno zašto se održanim predavanjem na hrvatskom jeziku na međunarodnom skupu ne može ostvariti ovaj uvjet…prijedlog je diskriminirajući, a nije ni jasno što s međunarodnim skupovima na kojima je osigurano prevođenje npr. s hrvatskog na engleski jezik, a izlagač/ica prezentira na hrvatskom jeziku kao jednom od radnih jezika skupa…\nČlanak 7. (2) (e)\n„dodijeljena međunarodno ili istaknuta domaća nagrada…“ – što bi značilo istaknuta domaća nagrada – koje tijelo je dodjeljuje, kako se određuje da je neka domaća nagrada istaknuta i zašto međunarodna onda ne mora biti istaknuta? Znači li međunarodnost nužno i kvalitetu / istaknutost?..\nČlanak 7. (f)\nNejasno kako se dokazuje da se komunikacija odvijala na stranom jeziku. Zar je potrebno to uopće navoditi u prijedlogu? Ako da, kako se dokazuje? Mailovima?\nČlanak 7 (h).\nAko se inzistira na 15 recenziranih znanstvenih radova onda treba jasnije formulirati što se misli pod pojmom recenzija znanstvenih radova…jer pod pojmom znanstveni rad u ovom prijedlogu navodi se: znanstveni rad podrazumijeva znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova te poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga – recenzija znanstvene knjige ili članka nije ista u smislu angažmana i potrebnog znanja pa bi trebalo odvojiti članak od knjige ili odrediti jasnije na način da se recenzija jedne znanstvene knjige izjednačava s tri recenzije znanstvenih članaka …također, čini se ovaj broj od 15 radova malo pretjeranim…smanjiti možda po razinama radnih mjesta i zvanja…\nČlanak 7. (3).\nPrijedlog zanemaruje institucijski doprinos sudjelovanjem u različitim sveučilišnim i fakultetskim tijelima izuzev čelnih funkcija (pročelnik katedre, odsjeka, odjela itd.) unatoč tome što sudjelovanje u radu različitih sveučilišnih i fakultetskih tijela predstavlja važan doprinos razvoju institucije te zahtijeva često priličan angažman nastavnika/ca u mandatu. Smatram da bi prijedlog kriterija trebao vrednovati sudjelovanje u sveučilišnim i fakultetskim tijelima (npr. povjerenstva, centri za cjeloživotno obrazovanje, za izvannastavne aktivnosti, Erasmus koordinator, ECTS koordinator, CEEPUS, vođenje doktorskog ili stručnog studija itd.). \nPrijedlog: Izlaganje na međunarodnim skupovima / konferencijama treba biti jedan od uvjeta među kriterijima znanstveno – stručnog doprinosa ili je to već sadržano u članku 7. 2 (a)?"]
[775,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","čl. 7. st. 2., t. a \nTreba li pozvano predavanje biti na engleskom jezikku (ili drugom službenom jeziku EU), ili se taj zahtjev odnosi samo na plenarno izlaganje?\nJe li profesionalno opravdano izjednačavati znanstvene i stručne konferencije te nacionalne i međunarodne projekte? Potrebno je napraviti svrhovitu i logičnu distinkciju.\nPozvana predavanja uvelike ne ovise o stručnosti i kompetentnosti pristupnika. Kako se došlo do navedene brojke (3) potrebnih pozvanih predavanja?\n\nčl. 7. st. 2., t. c \nPoželjno dodati i institucijski projekt kao mogući kriterij (kao i u točci g istog članka), s time da recenziranje uvelike ne ovisi o kompetencijama pristupnika, pa utoliko ovaj kriterij nije relevantan. \n\nčl. 7. st. 2., t. d\nd. članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih skupova \nNavedeno ne ovisi isključivo o njegovim znanstvenim i stručnim kompetencijama, pa utoliko ovaj kriterij nije relevantan.\n\nčl. 7. st. 2, t. f\nNavedeno ne ukazuje na kompetencije pristupnika.  Koja znanstvena kompetencija pristupnika se zapravo ovdje stavlja u središte procjene uspješnosti pristupnika (čini se najviše  o sposobnosti komuniciranja na engleskom jeziku)?\n\nČl. 7. st. 2., t. g \nSmatramo opravdanim u ovaj kriterij dodati voditeljstvo institucijskog projekta.\n\nČl. 7. st. 2. t. h \nIz opisa kriterija nije vidljivo temeljem kojih mjerljivih parametara je definiran navedeni broj potrebnih recenziranih radova? Potrebno je uzeti u obzir da u područjima društvenih znanosti također ima puno uskih podpodručja u kojima su pristupnici specijalizirani i teško je ostvariti navedeni broj recenzija jer i urednici časopisa biraju recenzente iz tih područja radi potrebne ekspertize."]
[776,"VALERIJA BARADA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: je li se kriteriji institucionalnog doprinosa računaju kumulativno?\nČlanak 7. (2) b – „pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine“ – Što ukoliko osoba ima npr. članstvo u uredništvu različitih časopisa, bila je glavni urednik/ca časopisa i uredila dva zbornika, broji li se sve to i dalje kao jedan kriterij, ili kao više kriterija (unatoč tome što su sve navedene aktivnosti u istom skupu kriterija)?\nPosao urednika nije jednak poslu člana uredništva te bi poziciju urednika (i eventualno izvršnog urednika) znanstvenog časopisa trebalo dodatno vrednovati.\nNije jasno mora li uređivanje zbornika radova ili npr. gostujuće uređivanje broja časopisa biti samostalno, ili može biti su-uređivanje (što je česta praksa)?\nPrema ovom kriteriju, uredništvo znanstvene knjige se uopće ne vrednuje. Također, uredništvo znanstvenih knjiga se dodatno obeshrabruje i uvjetima za društvene znanosti (članak 28, stavak 9: U jednoj znanstvenoj knjizi priznaje se samo jedno poglavlje za potrebe izbora na radno mjesto.). Prema navedenom ne bi se vrednovalo npr. uvodno poglavlje knjige, ukoliko je urednik/ca (su)autor/ica još jednog dodatnog poglavlja u knjizi.\n(f) „rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji“ – Što s jezicima s područja država nasljednica bivše Jugoslavije? Smatraju li se oni stranim jezicima? I što ukoliko je inozemni doktorand ili poslijedoktorand osoba hrvatskog porijekla čiji se povratak potiče kroz radna mjesta znanstvenika povratnika? Jezik komunikacije je totalno irelevantan.\n(h) „recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova“ – drago mi je da se potiče recenziranje znanstvenih radova, no što je s recenziranjem znanstvenih knjiga? To je puno zahtjevniji posao koji bi također trebao biti vrednovan. \n(i) „dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija“ – Odnosi li se to i na broj citata?\n\nKao kriterij za znanstveno-stručni doprinos bi trebalo uvrstiti i sudjelovanje na konferencijama."]
[777,"UNA MIKAC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","(2) i. Nije jasno što znači dvostruka ispunjenost - znači li to da osoba npr. za radno mjesto razine 3 treba biti 6x član projekta, kako bi se to priznalo kao članstvo i vođenje? Molimo jasnije definirati.\n(3) \"najmanje polovinu mandata\" stavlja u isti položaj osobe koje su godinu dana (pola mandata od dvije godine) bile na dužnosti s manjim brojem rukovođenih osoba i osobe koje su tri godine bile na zahtjevnijim dužnostima i rukovodile većim brojem pojedinaca  (npr. mandat dekana). Prijedlog je zamijeniti s \"u trajanju od dvije godine\" i ograničiti broj institucijskih doprinosa koje je moguće vrednovati u jednom izbornom razdoblju ili kumulativno."]
[778,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime MO fizika i geofizika te uz slaganje MO kemija:\nČlanak 7, stavak (1) proširiti:\nUmjesto:\n\"(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz sljedećeg skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\" \nstavak bi glasio:\n\"(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s jednim horizontalnim kriterijem iz više razine radnog mjesta (iz članka 6 ovih Nacionalnih kriterija) ili s tri kriterija iz sljedećeg skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\"\nMO biologija je upozorio na nelogičnost dodatka koji je predložio MO fizika i geofizika jer ne postoji viša razina u odnosu na razinu 5, te osobno predlažem:\n\"(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2 i 3 može se zamijeniti s jednim horizontalnim kriterijem iz više razine radnog mjesta (iz članka 6 ovih Nacionalnih kriterija) dok se radno mjesto razine 2, 3, i 4 može zamijeniti s tri kriterija iz sljedećeg skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\""]
[779,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\n1. Predlažemo da se u kriterij znanstveno-stručnog doprinosa koji se odnosi na pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima uvrsti i održavanje predavanja na hrvatskom jeziku.\n\n2. Smatramo da bi kriterij znanstveno-stručnog doprinosa koji se odnosi na uređivanje časopisa trebao razlikovati doprinos glavnog urednika od doprinosa člana uredništva.\nIzjednačavanje tih doprinosa zanemaruje znatnu razliku u obujmu posla i razini odgovornosti, što može djelovati destimulativno za znanstvenike koji preuzimaju veće odgovornosti u znanstvenom izdavaštvu. Dodatno, doprinos glavnog urednika nije razmjerno usklađen s nekim drugim uvjetima znanstveno-stručnog doprinosa, poput održanog pozvanog predavanja.\n\n3. Smatramo da je u kriterije znanstveno-stručnog doprinosa potrebno uvrstiti prezentiranje radova na znanstvenim ili stručnim skupovima.\nRiječ je o važnom segmentu rada znanstvenika koji doprinosi vidljivosti, umrežavanju, validaciji i transferu znanja.\n\n4. Predlažemo da se u kriteriju znanstveno-stručnog doprinosa koji se odnosi na rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima izostavi preciziranje jezika komunikacije.\nMeđunarodna suradnja sama po sebi podrazumijeva prilagodbu jeziku razumijevanja među sudionicima i ne isključuje mogućnost da komunikacija, gdje je to moguće i prikladno, bude vođena i na hrvatskom jeziku.\n\n5. Predlažemo proširivanje kriterija institucijskog doprinosa tako da, pored čelnih funkcija, uključuje i druge oblike operativnog doprinosa funkcioniranju institucije.\nUsko tumačenje institucijskog doprinosa nije poticajno za veliki broj znanstvenika koji, posebno kada je riječ o sveučilišnom okruženju, kontinuirano doprinose kvaliteti i razvoju institucije kroz druge relevantne oblike institucionalnog rada (npr. vođenje studijskih programa, članstvo u povjerenstvima i dr.)."]
[780,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 7., stavak (2):\nKriteriji ne uzimaju u obzir međunarodnu mobilnost. Stoga se predlaže uvođenje dodatnog zamjenskog kriterija:\n\"Boravak na sveučilišnim ili znanstvenim institucijama u inozemstvu u kumulativnom trajanju duljem od 3 mjeseca, s minimalnim trajanjem pojedinog boravka od mjesec dana.\""]
[781,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 7., stavak (2), točka f:\nIzbaciti dio koji se odnosi na jezik komunikacije."]
[782,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti i Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polja fizike i geofizike:\n\nČlanak 7., stavak (2), točka e:\nNe bi trebala raditi razlika u \"istaknutosti\" domaćih i međunarodnih nagrada, što znači da i međunarodne nagrade trebaju biti istaknute (štogod \"istaknuta\" značilo, a i to se također treba jasno i precizno definirati)."]
[783,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 7., stavak (2), točka d:\nNadopuniti s: \"i/ili domaćih\" tako da piše: \"članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih i/ili domaćih znanstvenih skupova\""]
[784,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 7., stavak (2), točka a:\nDodati domaća predavanja i institucije: \"pozvana predavanja na domaćim ili međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima ili institucijama – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na barem tri znanstvena ili stručna skupa ili institucije.\"\nIzbaciti dio koji se odnosi na jezik predavanja."]
[785,"SLAVICA MATIJEVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","PRIJEDLOG: Članak 7, pod st. (3) Kriterij institucijskog doprinosa; dodati sljedeće:\n- Članstvo u međunarodnim i nacionalnim radnim skupinama/organizacijama kao imenovani ili izabrani predstavnik savjetodavnog ili radnog tijela (povjerenstva, odbora, savjeta, vijeća, radne skupine za izradu strateških dokumenata, propisa, normi i sl.), tijela javne ili državne vlasti.\n\nKOMENTAR: Mišljenja sam da bi pod Kriterij institucijskog doprinosa, trebalo uključiti i članstva u različitim stručnim tijelima i povjerenstvima na nacionalnoj i međunarodnoj razini, a predstavljaju vidljivost i aplikativnost znanstvenih istraživanja i ekspertize znanstvenika za širu društvenu zajednicu. Ovakva članstva zahtijevaju dugogodišnji rad i aktivnost znanstvenika i na drukčijim razinama od “uobičajenih” znanstveno - istraživačkih poslova gdje, uz znanje i stručnost u svom području, znanstvenik treba sagledavati i širi kontekst problematike i njen utjecaj na različite aspekte u društvu (npr. u zaštiti okoliša, privredi i konačnici u donošenju politika)."]
[786,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 7. st. 1. smatram nužnim kao moguće zamjenske kriterije navesti i nastavne kriterije\n7.2.a Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su:\na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa\nSmatramo neprihvatljivim da se nigdje ne vrednuju sudjelovanja na znanstvenim konferencijama. Smatramo neprihvatljivim potpuno obezvređivanje domaćih konferencija.\nJezik struke u nekim je slučajevima upravo hrvatski. Ova formulacija u tom je smislu nejasna. Znači li to da se “hrvatski” u, primjerice, kroatistici vrednuje ili ne? Da li se hrvatskom uopće vrednuje?\n7.2.b - Neprihvatljivo je da se uređivanje (dvaju) zbornika poistovjećuje sa članstvom u uredništvima znanstvenih časopisa. Uređivanje zbornika treba vrednovati kao zasebnu stavku ili na neki drugi način u sklopu bodovanja znanstvenih radova (kako je to u aktualnom pravilniku). Uređivanje zbornika zahtijeva izniman angažman I njegovo izuzimanje iz vrednovanja djeluje vrlo demotivirajuće.\nČl. 7.2 f.- rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\nZašto je minimum mjesec dana? Što to podrazumijeva - kako se dokazuje, mora li iz toga proizići znanstveni rad?\n7.2. g. prijava na natječaj za projekt – pristupnik je kao voditelj projekta ili institucijski voditelj radnog paketa imao dvije pozitivno ocijenjene prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, a koje nisu financirane\nPredložena formulacija „pozitivno ocijenjene prijave na… projekt, a koje nisu financirane“ je neprecizna i otvorena različitim tumačenjima. Pojam „pozitivno ocijenjeno“ nije jasno definiran — nije razvidno odnosi li se to na prolazak administrativne provjere, ulazak u uži izbor, dobivanje iznadprosječne ocjene, ili ulazak u tzv. „fundable but not funded“ kategoriju.\nU interesu transparentnosti i ujednačenosti vrednovanja, treba jasnije formulirati ovu odredbu, primjerice:\n„...imao dvije prijave na kompetitivne projekte koje su u postupku evaluacije ocijenjene iznad minimalnog praga za financiranje, ali nisu financirane zbog ograničenih sredstava natječaja.“\nTakođer, treba jasno navesti koji dokumenti vrijede kao dokaz pozitivne ocjene, kako bi se izbjegla arbitrarna tumačenja.\nOvakvo pojašnjenje pridonosi objektivnosti i dosljednosti u primjeni kriterija, uz prepoznavanje znanstvene vrijednosti i truda uloženog u izradu kvalitetnih projektnih prijava, čak i kada nisu rezultirale financiranjem.\n7.2.h - Treba zasebno vrednovati recenziranje znanstvenih knjiga i zbornika.\nBrojka od 15 radova je prevelika i popisu treba pridodati dodatne stručne djelatnosti poput objavljivanja stručnih radova.\nČl. 7. st. 3. Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).\nOpćenito su institucijski doprinosi i preuzimanje odgovornosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti nedovoljno vrednovani u predloženim kriterijima, što djeluje demotivirajuće, osobito u kontekstu znanstveno-nastavnih zvanja, gdje se očekuje višestruka angažiranost – u znanosti, nastavi i akademskoj zajednici.\nKonkretno, u ovoj formulaciji nije primjereno da se kriterij veže uz „najmanje polovinu mandata“, jer mandati mogu trajati različito (npr. dvije, tri ili četiri godine), pa se time unosi neujednačenost i arbitrarnost. Umjesto toga, predlažemo jasno definirati minimalno trajanje – primjerice najmanje dvije godine na čelnoj dužnosti, neovisno o trajanju mandata, kako bi se kriterij primjenjivao dosljedno i pravedno.\nTakođer preporučljivo je šire prepoznavanje institucionalnog doprinosa, uključujući članstva u radnim tijelima, koordinaciju studijskih programa, organizaciju stručnih događanja i druge oblike značajnog doprinosa radu institucije npr. u procesu akreditacije i reakreditacije jer se od visokih učilišta očekuje institucijskih doprinos u raznim koordinacijama i administracijama nastavnika koju instituti ne moraju imati (ISVU, ERASMUS itd.). To je institucijski doprinos koji se mora vrednovati."]
[787,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, stavak 2., točka h.\n\nPredlažemo minimalno 10 znanstvenih radova."]
[788,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, stavak 2., točka f.\n\nPredlažemo izbaciti obavezu odvijanja komunikacije na stranom jeziku budući da u području humanističkih znanosti nije neuobičajeno da doktorand poznaje jezik područja koje istražuje. Predlažemo sljedeću formulaciju:\n\nf. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji"]
[789,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, stavak 2., točka c.\n\nU pojedinim slučajevima recenzentski postupak ne provodi se u okviru panela odnosno ne postoji izvjestitelj, stoga predlažemo sljedeću formulaciju:\n\nc. recenziranje projekata – pristupnik je bio recenzent za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt"]
[790,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, stavak 2., točka b.\n\nIz odredbe nije jasno na koju se od ovih kategorija odnosi razdoblje od jedne godine odnosno odnosi li se na sve kategorije. Ukoliko se odnosi na sve kategorije, predlažemo izmjenu odredbe na način da rok od jedne godine bude propisan isključivo za uredništvo časopisa ili serijskih publikacija znanstvenih knjiga."]
[791,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, stavak 2., točka a.\n\nPredlažemo izmjenu odredbe na način da se ne diskriminiraju pozvana i plenarna predavanja namijenjena hrvatskoj ili regionalnoj znanstvenoj zajednici:\na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa (od toga barem jedno na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije)"]
[792,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 8./9. U dosad pristiglim primjedbama ima i onih koje sugeriraju da bi se posebno trebali vrednovati radovi u otvorenom pristupu.  Budući da nisu osigurana sredstva potrebna za objavljivanje takvih radova, navedeno nikako ne treba prihvatiti te znanstveni rad treba podrazumijevati pojam znanstveni rad u međunarodno recenziranom časopisu.                                                                                                                stavak 1.\n'Pod pojmom » znanstveni rad « (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se izvorni ili pregledni znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu s međunarodnom recenzijom.'\nUkoliko se pregledni radovi smatraju znanstvenim radovima, zašto se poglavlje u znanstvenoj knjizi ne smatra znanstvenim radom (osim u polju Geografija)? Poglavlje u knjizi koje je prošlo (međunarodnu) recenziju i indeksirano je u citatnim bazama (Scopus, WoS) posve je ekvivalentno preglednom radu u časopisu te bi ga valjalo i vrednovati kao takvog.                                                                                            Potrebno dodati i prethodno priopćenje jer je i to kategorija znanstvenog rada.                                                                                                                      stavak 4. Dvije primjedbe.\nPrva primjedba na dio stavka „recenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama“ su radovi skupine (a2)\nPrijedlog:\nTe je radove potrebno uvrstiti u skupinu radova (a1) ako su recenzirane znanstvene knjige ili recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama zastupljena u WoSCC i Scopus.\nDruga primjedba.\nU polju Geografija znanstveni radovi koji su zastupljeni u bazama WoSCC i Scopus smatraju se radovima skupine (a1), a skupinu (a2) čine radovi u ostalim znanstvenim časopisima s međunarodnom recenzijom, recenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama, recenzirani znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova i prethodna priopćenja.\nPitanje/primjedba: Zašto su prethodna priopćenja posebno izdvojena u okviru a2 radova kad je riječ o jednoj od kategorija znanstvenih radova u znanstvenim časopisima te kad prethodno priopćenje može biti i objavljeno u časopisu a1? \nPrijedlog: \nFormulirati članak/stavak tako da se prethodno priopćenje uvrsti i u a1 i u a2 kategoriju."]
[793,"DANIJEL NESTIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 1., pojasniti da li se samo jedan od horizontalnih kriterija može zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa, ili se svaki od horizontalnih kriterija iz čl. 6. može zamijeniti po pravilu „3 za 1“, odnosno više horizontalnih kriterija se može zamijeniti na taj način.\nSt. 2., toč. d. pojasniti može li se raditi o istom znanstvenom skupu različitih godišta.\nSt. 2., toč. h) otvara se pitanje kako dokazivati recenzije u slučaju dugih karijera pristupnika. Općenito, čini se da u području društvenih znanosti primjena nekih kriterija, odnosno dokazivanje, predstavlja problem za znanstvenike s dugim karijerama jer je vrlo teško prikupiti dokaze za ostvarivanje kriterija zbog proteka vremena i drugačijih praksi u ranijim razdobljima (nisu postojali servisi poput ORCID-a ili Publonsa). Za ubuduće to ne bi trebalo biti problem, ali za dulje vrijeme u prošlosti će biti. Prijedlog: predvidjeti duže prijelazno razdoblje za primjenu Nacionalnih kriterija za radna mjesta najviše razine."]
[794,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. stavak 3.\nKOMENTAR: Predlaže se pojednostavljenje ispunjenja kriterija institucijskog doprinosa na način da se jednako uvažavaju i dužnosti predsjednika raznih tijela ustanova (npr. Odbori), dužnosti voditelja ustrojstvenih jedinica ustanova (npr. zavodi, laboratoriji, katedre) te članstvo u raznim sveučilišnim i nacionalnim tijelima (npr. vijeća područja Sveučilišta u Zagrebu, matični odbori)."]
[795,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. stavak 2. točka a\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj pozvanih predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima s tri na dva."]
[796,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. stavak 1.\nKOMENTAR: Predlaže se omogućiti zamjenu više od jednog horizontalnog kriterija iz Članka 6. s kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa iz članka 7. te istovremeno smanjiti broj kriterija znanstveno-stručnog doprinosa iz članka 7. potrebnih za zamjenu s tri na dva."]
[797,"IVANA OLUJIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Nema potrebe da se službeni jezici EU tretiraju drugačije od drugih stranih jezika. (Zar je predavanje na slovenskom ili češkom po nečemu važnije od predavanja na kineskom ili na ukrajinskom?) Komentar se odnosi i na druge članke koji sadrže formulaciju o jezicima EU:"]
[798,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. Stavak 2.\n\nalineja b.: Prijedlog jasnije formulacije „uređivanje časopisa – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova.“\n\nalineja i.: Ako se horizontalni kriteriji iz članka 6. smatraju tako značajnim, onda treba omogućiti da se više od jednog od tih kriterija koji su ostvareni u dvostrukom iznosu od propisanog može brojati u zamjenske kriterije. Predlažemo da alineja glasi: „dvostruka ispunjenost do dva od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija, u kojem se slučaju broje kao jedan ili dva zamjenska kriterija iz ovog članka“."]
[799,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","S obzirom na raznolikost karijernih putanja te s obzirom na velike razlike u aktivnostima i opterećenju zaposlenih na znanstvenim i znanstveno-nastavnim radnim mjestima, smatramo da je potrebno proširiti listu kriterija iz ove skupine, s kojima se može zamijeniti jedan od horizontalnih kriterija. Znanstvenicima koji su u područjima u kojima vođenje kompetitivnih projekata nije nužno treba omogućiti napredovanje dokazivanjem šireg doprinosa na druge društveno i akademski prihvatljive i relevantne načine. \n\nSmatramo da se, primjerice, za znanstveno-nastavna zvanja kao dodatni/zamjenski kriteriji moraju moći uvažiti i kriteriji iz nastavne komponente, propisani člancima 39 i 40., na način da pristupnik može koristiti viša ostvarenih kriterija iznad propisanog minimuma kao zamjenske kriterije u smislu odredbi članka 7.\n\nUkoliko se ostane pri postojećem konceptu, predlažemo uvrštavanje dodatnih zamjenskih kriterija kao što su:\n\n- 50 posto više od minimalnih posebnih znanstvenih kriterija za odgovarajuće radno mjesto u području i polju sukladno odredbama članaka 12., 15., 21., 22., 26., 29., 31., 36. i 37. \n- objava sveučilišnog udžbenika ili znanstvene monografije\n- unapređenje studijskih programa \n- uvođenje novih kolegija \n- sudjelovanje u popularizaciji znanosti\n- prezentiranja radova na znanstvenim ili stručnim skupovima."]
[800,"IVANA KUNDA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","[Komentar je postavljen u ime i za račun Pravnog fakulteta u Rijeci, čije je Fakultetsko vijeće usvojilo ovaj komentar kao dio Očitovanja Pravnog fakulteta u Rijeci u sklopu Savjetovanja s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, na svojoj sjednici održanoj 11. lipnja 2025. godine]\n\nČlanci 6. i 7.\nČlankom 6. Nacionalnih kriterija predstavljen je posve novi segment sustava izbora na radna mjesta kojim se, pored ostalih kriterija, propisuje ispunjavanje horizontalnih kriterija koji bi imali za cilj osigurati znanstvenu izvrsnost i pritom jednakost pri izboru za sva znanstvena područja i polja. Taj paket kriterija kombinacija je sudjelovanja ili vođenja projekta, citata te (ko)mentoriranja obranjenog dekorskog rada, u ovisnosti o razini radnog mjesta za koje se provodi izbor. Člankom 7. omogućeno je zamijeniti jedan od horizontalnih kriterija trima alternativnim kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\nUvođenje paketa horizontalnih kriterija predstavlja oštar zaokret dosadašnjeg sustava i konceptualno mijenja izbore na radna mjesta utječući izravno na oblikovanje cjelokupnih znanstvenih karijera. Dok takav preokret u znanstvenom napredovanju nije nužno loš za hrvatsku znanost, on mora biti planiran u dugoročnom razdoblju, značajno dužem od pet godina između dva izbora kao što je posebno obrazloženo uz prijelazne odredbe. Naime, što je viša razina radnog mjesta na koje se kandidat treba birati prema Nacionalnim kriterijima, to njegov položaj teži jer je svoju karijeru razvijao prema sasvim drugačijim očekivanjima, i to onima iz postojećeg sustava koji uređuje uvjete i kriterije za izbor na radna mjesta. Promjena paradigme uz postavljanje usko definiranih horizontalnih kriterija iziskuje dugoročno karijerno planiranje i stoga takva nagla promjena posebno pogađa kandidate na višim razinama radnih mjesta u sustavu. Tako su kandidati koje bi Nacionalni kriteriji zatekli primjerice na mjestu redovitog profesora u najtežoj poziciji jer imaju bitno teže nove kriterije i bitno manje vremena za njihovo ispunjavanje nakon što su usvojeni, u odnosu na one koji bi trebali biti birani primjerice na radno mjesto docenta. Redoviti profesori bi se suočili s kompletnom revalorizacijom njihove dvadesetogodišnje ili nerijetko dulje karijere koju su legitimno koncipirali i realizirali u okvirima očekivanja zadanih nacionalnim uvjetima i kriterijima koji iako su se mijenjali, nisu bili konceptualno različiti kao predloženi Nacionalni kriteriji (u dijelu horizontalnih kriterija).\nČak i u dugoročnoj perspektivi, predloženi horizontalni kriteriji u značajnoj mjeri ovise o objektivnim okolnostima na koje kandidat nema utjecaj, što se posebice odnosi na uspjeh pri prijavi kompetitivnih projekata te izradi i obrani doktorata doktoranda čiji je kandidat institucijski mentor. I dok uspješnost dobivanja kompetitivnog projekta u određenoj mjeri ovisi o kvaliteti projektnog prijedloga i sposobnostima kandidata, činjenica je da nisu sva područja i polja u istom položaju. Naime, brojni su primjeri preferiranja ili čak ograničavanja prijava na STEM područja u natječajima i praksi. To se odnosi i na domaće, ali i europske te međunarodne institucije koje financiraju znanstvene projekte. Stoga su projekti iz polja prava redovito s manjim udjelima u cjelokupnoj strukturi financiranih projekata u nekom programu. Ove okolnosti stavljaju kandidate koji se biraju u polje prava u bitno nezavidniji položaj kad nastoje ostvariti ovaj kriterij.\nNadalje, uspješnost izrade i obrane doktorata gotovo isključivo ovisi o sposobnostima samog doktoranda. Dodatni problem predstavlja ograničenje na „institucijskog mentora“ u odredbi članka 6., stavka 3. Nacionalnih kriterija, koji se definira u članku 3., točki e. kao „osoba koju nadležno tijelo u skladu s općim aktom visokog učilišta ili znanstvenog instituta imenuje institucijskim mentorom doktoranda“. To odgovara značenju pojma mentora iz odredbe članka 45., stavka 1. ZVOZD-a, dakle, mentora koji je iz reda nastavnika imenovan određenom suradniku na instituciji. To je različito od pojma mentora na doktorskom studiju koji se imenuje u sklopu doktorskog studija kako bi usmjeravao doktorsko istraživanje (što sugeriraju izrazi „mentorstvo ili komentorstvo“ i „najviše dva mentora“) pa bi kandidat prema ovoj odredbi Nacionalnih kriterija, treba ispuniti oba uvjeta (i institucijski mentor, i (ko)mentor na doktorskom studiju – najviše jedna od dva) da bi se uopće moglo kvalificirati za ovaj kriterij. Ovako usko definiranje mentora utječe i na krug doktoranada koji mogu biti uzeti u obzir kod ispunjenja ovog kriterija, što bitno sužava izglede za ispunjenje tog kriterija. Naime, pojedini kandidati neće imati mogućnosti biti mentori nekom od asistenata u znanstvenoj instituciji ako im ne idu u prilog nacionalna i institucijska politika zapošljavanja (koja je tijekom vremena poprimila restriktivne obrise), ili će na to morati čekati godinama i bez svoje krivnje tek sa značajnom odgodom moći ostvariti izbor na više radno mjesto.\nU pogledu kriterija minimalnog broja citata, situacija u pojedinim područjima, poljima pa i granama je toliko različita (što potvrđuju i razlike u tablicama iz Nacionalnih kriterija, ali i komentara u sklopu ovog savjetovanja) da se može zaključiti da je broj citata neprikladni kriterij za horizontalnu primjenu. Posebno u polju prava, međunarodna prepoznatljivost znanstvenika ne izražava se brojem citata radova niti je broj citata bitan element za procjenu takve prepoznatljivosti u drugim državama posebice većim državama članicama Europske unije koje i ako su bile usmjerene na bibliometrijske podatke, od toga se danas bitno odmiču u smjeru kvalitativne procjene kandidatova znanstvenih postignuća i prepoznatljivosti. Prisila na prikupljanje citata može samo rezultirati poticajem na neetične prakse međusobnog citiranja ili dopisivanja na radove drugih autora, koje su danas praktički nepostojeće u hrvatskoj pravnoj znanosti. Ovaj bi kriterij stoga imao više potencijala naštetiti kvaliteti hrvatske pravne znanosti negoli je podignuti.\nSlijedom navedenog, smatramo da je uvođenje horizontalnih kriterija u članku 6. Nacionalnih kriterija preradikalna promjena jer je posve nepredvidljiva, i stoga nerazumna, imajući u vidu da se takvi kriteriji grade tijekom većeg dijela znanstvene karijere, a također je i za velik broj kandidata u polju prava neadekvatan za procjenu i poticanje znanstvene kvalitete, dok može poticajno djelovati na nastanak nepoželjnih akademskih praksi. Budući da svaki pravni akt podliježe testu razumnosti, njegova primjena na Nacionalne kriterije, posebice horizontalne također je potrebna. Zbog svega navedenog, horizontalni kriteriji krše temeljni stupanj načela razumnosti. Tomu je tako jer, motrenjem svih opravdanih komentara i kritika pojedinih kriterija i njihovih elemenata, dolazimo da zaključka da svaki horizontalni kriterij za sebe i zajedno s preostala dva, ne samo da nije pogodan za postizanje proklamirane svrhe (znanstvena izvrsnost, osiguranje kvalitete kadrova u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, jačanje relevantnosti hrvatske znanosti i sl.), već u velikom broju slučajeva predstavlja ugrozu i generira upravo suprotne učinke.\nRješenje koje predlaže Pravni fakultet u Rijeci je:\n1. Brisati ovako oblikovane horizontalne kriterije te zadržati sustav alternativnih kriterija koji bi uvažavali različitosti pojedinih znanstvenih područja i polja te personaliziranih pristupa znanstvenim karijerama u skladu sa suvremenim trendovima u Europskom istraživačkom prostoru. \n2. Podredno tomu, brisati kriterij mentorstva ili komentorstva najmanje jednog obranjenog doktorskog rada.\n3. Podredno tomu, omogućiti alternativno ostvarivanje dva od tri kriterija u članku 7. stavku 1. Nacionalnih kriterija."]
[801,"GORAN VLAŠIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nPredlaže se sljedeće:\nStavak 2: Zakon u članku 90. propisuje \"znanstvene i umjetničke elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlažu matični odbori, te članak 93. Zakona u stavku 2. točka 3. propisuje \"nastavne i stručne elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlaže Rektorski zbor. Shodno tome, \"znanstveno-stručni doprinos\" integrira dva seta elemenata, od kojih jedne predlaže nadležni matični odbor (znanstvene) dok druge (stručne) predlaže Rektorski zbor. Stoga, predlaže se specificirati potrebu integracije znanstvenih i stručnih elemenata u \"znanstveno-stručne\".\nStavak 2. Točka b: Potrebno je razdvojiti uredništvo ili članstvo uredništa znanstvenog časopisa  (za kojeg ima smisla definirati razdoblje 1 godine) od uredništva zbornika radova, za kojeg je bespredmetno definirati vremensko trajanje (s obzirom da je osoba urednik zbornika vezanog uz konferenciju i nije riječ o trajnom već projektnom uredničkom angažmanu).\nStavak 2. Točka e: Maknuti riječ \"istaknuta\"\nStavak 2. Točka f: Potrebno specificirati kako se dokazuje \"domaćinstvo gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu\" i kako se dokazuje \"boravak namjanje mjesec dana na instituciji\". Potrebno je predvidjeti i mogućnost suradnje s inozemnim doktorandima i poslijedoktorandima putem elektroničkih oblika komunikacije. Potrebno je definirati pojam \"strani jezik\" jer stranim jezicima se mogu smatrati i jezici iz susjednih zemalja te je moguće posjećivanje njihovih doktoranada/poslijedoktoranada. Postavlja se pitanjae tom slučaju na kojem jeziku je potrebno komunicirati i potrebno je definirati kako će se jezik njihove komunikacije provjeriti od strane nadležnog matičnog odbora. Također, predlaže se da se vrednuje i ugošćivanje doktoranada s drugih institucija u RH, kako ne bi se njih diskriminiralo (npr. kada doktorandi jedne institucije u RH bi imali koristi od korištenja opreme na drugoj instituciji u RH).\nStavak 2. Točka g: Potrebno je specificirati kako se dokazuje \"pozitivno ocjenjena prijava koja nije financirana\" te što navedeno točno znači.\nStavak 3: Zakon u članku 90. propisuje \"znanstvene i umjetničke elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlažu matični odbori, te članak 93. Zakona u stavku 2. točka 3. propisuje \"nastavne i stručne elemente\" Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a koje predlaže Rektorski zbor. Stoga, predlaže se da se specificira pod koje elemente koje propisuje Zakon pripada \"institucijski doprinos\", a kako bi Pravilnik bio nedvojbeno usklađen s elementima koje propisuje Zakon."]
[802,"RANKA GODEC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. b) uređivanje časopisa - pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i si.) u razdoblju od minimalno jedne godine\nTrebalo bi više vrednovati funkciju stalnog urednika časopisa u odnosi na članstvo u uredništvu ili uredništvo samo jednog broja časopisa (gost urednik) ili zbornike radova. Ako se vrednuju zbornici radova trebalo bi u ovoj kategoriji bodovati i uredništvo drugih vrsta publikacija, naročito periodičkih publikacija koje imaju dodijeljen ISSN broj."]
[803,"RANKA GODEC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. (3) Kriterij institucijskog doprinosa\n\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti ili vođenje/koordiniranje institucijski ovjerene aktivnosti. Pristupnik na čelnoj dužnosti je najmanje polovinu mandata obnašao takvu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).\n\nObrazloženje: Postoje neke institucijske aktivnosti koje su dobivene (ovjerene) odlukom čelnika te sa sobom nose veliku odgovornost, doprinose boljem funkcioniranju institucije i vremenski su zahtjevne. U ovu kategoriju bi se mogao staviti i voditelj kvalitete institucije (umjesto pod znanstveno-stručni kriterij) ili koordinator promidžbenih i popularizacijskih aktivnosti, s obzirom da promidžbene i popularizacijske aktivnosti pridonose imidžu i vidljivosti ustanove te jačaju njen utjecaj u društvu omogućavanjem prijenosa znanja u javnosti (a i dio su strategije brojnih institucija, uključujući IM I-ja).\nVezano uz popularizaciju znanosti, treba naglasiti da u ovom prijedlogu Nacionalnih kriterija ona nije obuhvaćena niti jednim kriterijem za izbor na znanstveno ili znanstveno-nastavno radno mjesto već se spominje jedino kod nastavnih radnih mjesta te kod umjetničkog područja. Trebalo bi motivirati znanstvenike na institutima i visokim učilištima da svoje znanje direktno prenose učenicima i široj javnosti, jer se na taj način najbolje djeluje na svijest građana i jača povjerenje u institucije u sustavu znanosti te ju eventualno dodati i u neki od kriterija u Članku 7."]
[804,"RANKA GODEC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7.\nPrimjedba: Znanstveno-istraživačka djelatnost vrlo je kompleksna i ne može se mjeriti samo kroz sudjelovanje i vođenje projekata kao glavnom kriteriju za ocjenu kvalitete rada znanstvenika te stoga obavezno treba omogućiti postojanje zamjenskih kriterija, uz horizontalna načela navedena u Članku 6. Stoga bi u svrhu objektivnijeg vrednovanja rada znanstvenika u Članak 7, (2) kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa dodati sljedeće kategorije:\n\n1) obavljanje funkcija u sustavu kvalitete - pristupnik je voditelj kvalitete institucije, voditelj kvalitete organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (odjela, odsjeka, zavoda, katedre, centra, laboratorija i si.) ili je izradio podlogu za sustav kvalitete\n\nObrazloženje: Uspostava i održavanje sustava kvalitete kroz akreditaciju, dobru laboratorijsku praksu ili druge oblike sustava kvalitete značajno doprinosi prepoznatljivosti kvalitete institucija na međunarodnoj razini i povećava njihovu konkurentnost. Funkcija voditelja kvalitete mogla bi se eventualno umjesto u kategoriji (2) Kriterij znanstveno-stručnog doprinosa vrednovati pod (3) Kriterij institucijskog doprinosa.\n\n2. Članstvo u odborima međunarodnih organizacija ili funkcije u strukovnim udrugama\n\nObrazloženje: Ova djelatnost značajno doprinosi umrežavanju znanstvenika na nacionalnoj i međunarodnoj razini."]
[805,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 7. st. 1. držimo nužnim kao moguće zamjenske kriterije navesti i nastavne kriterije\n7.2.a Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su:\na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa \nSmatramo neprihvatljivim da se nigdje ne vrednuju sudjelovanja na znanstvenim konferencijama. Smatramo neprihvatljivim potpuno obezvređivanje domaćih konferencija.\nJezik struke u nekim je slučajevima upravo hrvatski. Ova formulacija u tom je smislu nejasna. Znači li to da se “hrvatski” u, primjerice, kroatistici vrednuje ili ne? Da li se  hrvatskom uopće vrednuje?\n7.2.b - Smatramo neprihvatljivim da se uređivanje (dvaju) zbornika poistovjećuje sa članstvom u uredništvima znanstvenih časopisa. Smatramo da se uređivanje zbornika treba vrednovati kao zasebna stavka ili na neki drugi način u sklopu bodovanja znanstvenih radova (kako je to u aktualnom pravilniku). Uređivanje zbornika zahtijeva izniman angažman I njegovo izuzimanje iz vrednovanja djeluje vrlo demotivirajuće.\nČl. 7.2 f.- rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji \nZašto je minimum mjesec dana? Što to podrazumijeva - kako se dokazuje, mora li iz toga proizići znanstveni rad?\n7.2. g. prijava na natječaj za projekt – pristupnik je kao voditelj projekta ili institucijski voditelj radnog paketa imao dvije pozitivno ocijenjene prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, a koje nisu financirane\nPredložena formulacija „pozitivno ocijenjene prijave na… projekt, a koje nisu financirane“ je neprecizna i otvorena različitim tumačenjima. Pojam „pozitivno ocijenjeno“ nije jasno definiran — nije razvidno odnosi li se to na prolazak administrativne provjere, ulazak u uži izbor, dobivanje iznadprosječne ocjene, ili ulazak u tzv. „fundable but not funded“ kategoriju.\nU interesu transparentnosti i ujednačenosti vrednovanja, preporučujemo jasnije formulirati ovu odredbu, primjerice:\n„...imao dvije prijave na kompetitivne projekte koje su u postupku evaluacije ocijenjene iznad minimalnog praga za financiranje, ali nisu financirane zbog ograničenih sredstava natječaja.“\nTakođer, preporučujemo da se jasno navede koji dokumenti vrijede kao dokaz pozitivne ocjene, kako bi se izbjegla arbitrarna tumačenja.\nOvakvo pojašnjenje pridonosi objektivnosti i dosljednosti u primjeni kriterija, uz prepoznavanje znanstvene vrijednosti i truda uloženog u izradu kvalitetnih projektnih prijava, čak i kada nisu rezultirale financiranjem.\n 7.2.h - Smatramo da se zasebno treba vrednovati recenziranje znanstvenih knjiga i zbornika.\nSmatramo da je brojka od 15 radova prevelika i da popisu treba pridodati dodatne stručne djelatnosti poput objavljivanja stručnih radova. \nČl. 7. st. 3.  Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).\nOpćenito smatramo da su institucijski doprinosi i preuzimanje odgovornosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti nedovoljno vrednovani u predloženim kriterijima, što djeluje demotivirajuće, osobito u kontekstu znanstveno-nastavnih zvanja, gdje se očekuje višestruka angažiranost – u znanosti, nastavi i akademskoj zajednici.\nKonkretno, u ovoj formulaciji ne smatramo primjerenim da se kriterij veže uz „najmanje polovinu mandata“, jer mandati mogu trajati različito (npr. dvije, tri ili četiri godine), pa se time unosi neujednačenost i arbitrarnost. Umjesto toga, predlažemo jasno definirati minimalno trajanje – primjerice najmanje dvije godine na čelnoj dužnosti, neovisno o trajanju mandata, kako bi se kriterij primjenjivao dosljedno i pravedno.\nTakođer preporučujemo šire prepoznavanje institucionalnog doprinosa, uključujući članstva u radnim tijelima, koordinaciju studijskih programa, organizaciju stručnih događanja i druge oblike značajnog doprinosa radu institucije npr.  u procesu akreditacije i reakreditacije jer se od visokih učilišta očekuje institucijskih doprinos u raznim koordinacijama i administracijama nastavnika koju instituti ne moraju imati (ISVU, ERASMUS itd.). To je institucijski doprinos koji se mora vrednovati."]
[806,"ENES KULENOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Enes Kulenović, redoviti profesor, Fakultet političkih znanosti, Sveučilište u Zagrebu\n4. U čl. (7) gdje se navode kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa trebalo bi dodati izlaganja na međunarodnim znanstvenim konferencijama.\nKOMENTAR: Radi se o kriteriju koje pokazuje spremnost i sposobnost znanstvenika da prezentiraju svoje radove pred znanstvenom i stručnom publikom, kao važnom pokazatelju znanstvenog doprinosa."]
[807,"PAŠKO BILIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nČl.7.\nRadi preglednosti novog Pravilnika, naslov za čl. 7. dopuniti s: Posebni kriteriji  \n\nTakođer, pohvalno je navođenje uređivanje časopisa i osobito uređivanje posebnog broja časopisa. Međutim, uređivanje knjiga i posebnih brojeva časopisa se ne boduje u društvenim i humanističkim znanostima iako ono podrazumijeva značajan vremenski angažman."]
[808,"ANITA FILIPČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 7. st. 1\n\nPredlažem dopunu teksta tako da glasi: Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog, institucijskog i nastavnog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka, te čl. 40."]
[809,"JAKOV ERDELJAC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Uopće se ne boduju normalna izlaganja na skupovima, van neke znanstvene izvrsnosti i aktivnosti izgleda da ovaj zakon ne prepoznaje izlaganja na domaćim i međunarodnim skupovima kao bitnu stavku znanstvenog djelovanja, što je problematično iz niza razloga, a prvi je taj da se ta forma znanstvene aktivnosti svodi na nebitnu djelatnost."]
[810,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Zašto ne omogućiti zamjenu dva ili više horizontalnih kriterija s ovim zamjenskim kriterijima? \nAko se bitno odstupa od dosadasnjeg smjera kretanja u smislu razvoja kriterija za napredovanje trebali bi kroz određeno razdoblje uvoditi teže i teže uvjete, a ne ovako naglo odmah krenuti s izrazito otegotnim uvjetima koji bitno odstupaju od dosadasnjeg smjera razvoja kriterija za napredovanje. Značajan broj mladih ljudi ce napustiti sustav zbog ovakvih otezavajucih uvjeta za napredovanje jer im se jednostavno ne isplati raditi za predmetnu placu u kojoj ce imati ogranicene mogucnosti napredovanja i time ostvarivanja uvjeta za bolju placu. To ce dovesti do devastacije visokog obrazovanja, a potom ce se s vremenom lancano preliti u ostale stadije drustvene zajednice, ponajprije gospodarstvo.\n\nZasto samo medunarodnim skupovi? To je na stetu pravnih znanosti koje se bave problemima u domacoj pravnoj praksi - koje se bave pozitivnim pravom."]
[811,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","St. 2. t. a:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema pozvanim predavačima koji održavaju predavanja na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koja mogu imati znatan međunarodni odjek.\n\nSt. 2. t. b:\nBudući da obuhvaća i zbornike radova, predlaže se formulacija “uređivanje časopisa i zbornika radova”. Nejasno je zašto se jedan broj znanstvenih časopisa izjednačava dvama zbornicima radova kad je riječ o istoj složenosti posla; prijedlog: jednog zbornika radova.\nPredlažemo sljedeći tekst:\n\"b. uređivanje časopisa i zbornika radova – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine\"\n\nSt. 2. t. f:\nOdredba je diskriminatorna prema zaposlenicima ustanova koje nemaju vlastite doktorske studije. Usto, pojam “rada” i “boravka” na instituciji nedovoljno je definiran (samo trajanjem boravka inozemnog doktoranda, pri čemu je moguće da se tijekom boravka znanstvenik domaćin i gostujući inozemni doktorand ili poslijedoktorand susretnu samo jedanput. Odredbu treba ukinuti.\n\nSt. 2. t. g:\nNije jasno zašto bi nefinancirana projektna prijava bila vrednovana kao kriterij institucijskog doprinosa. To drugim riječima znači da kompetitivni projekt nije zadovoljio kompetitivni kriterij.\n\nSt. 3.:\nNejasno je zašto bi se polovina mandata vrednovala kao ispunjen kriterij (pristupnik može iz bilo kojeg razloga – osim povrede radnih obveza – odustati na pola mandata? Odredba gotovo da potiče odustajanje od čelne dužnosti nakon proteka polovine mandata). Osim toga, mandati čelnih dužnosti razlikuju se po trajanju, uza sve ostale nedostatke definicije čelne dužnosti iz čl. 3. t. a), koji izjednačava uvjet za čelne dužnosti bitno različite složenosti – svejedno je je li netko bio rektor sveučilišta ili pročelnik katedre s nekoliko zaposlenih. Odredba time demotivira obnašatelje čelnih dužnosti za dovršetak mandata.\nNadalje, smatramo da se ukidanjem oblika institucijskih doprinosa predviđenih dosadašnjim propisima zanemaruju pojedine dodatne poslove i dužnosti bez kojih je funkcioniranje visokoškolske ustanove nemoguće, a za koje je potrebno mnogo vremena i truda, te je za mnoge od njih i uvjet zaposlenost na znanstveno-nastavnom ili umjetničko-nastavnom radnom mjestu. Ovakvim propisom zaposlenici na znanstveno-nastavnim i umjetničko-nastavnim radnim mjestima bit će dodatno demotivirani za preuzimanje takvih zadataka, što može dovesti do kolapsa sustava, osobito u pogledu osiguravanja kvalitete. Predlažemo ponovno uvrštavanje ostalih oblika institucijskog doprinosa prema dosadašnjim uvjetima Rektorskog zbora (tj. vrednovanje i sljedećih uvjeta: uvjet članstva u sveučilišnim tijelima i voditeljstva u tijelima na sastavnici, vođenja ili sudjelovanja u realizaciji sveučilišnih razvojnih projekata ili drugih stručnih projekata, uvjet sudjelovanja u vođenju alumni udruga, uvjet članstva u međunarodnim ili nacionalnim tijelima za znanost i visoko obrazovanje, uvjet članstva u uredništvu znanstvenih i stručnih časopisa itd.).\n\nKonačno, nigdje u uvjetima za znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta ne spominju se aktivnosti popularizacije znanosti (kriterij su jedino za pojedina nastavna radna mjesta)., koje bi, s obzirom na njihovu društvenu misiju, valjalo uvrstiti kao što je to slučaj u trenutačno vrijedećim propisima."]
[812,"ANA KOVAČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 5, Stavak 3 Umjesto: Na slobodno znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. Prijedlog: Na slobodno znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na javnom sveučilištu odnosno javnom znanstvenom institutu, nastavnik odnosno znanstvenik zapošljava se u postupku pokrenutom javnim natječajem. \nObjašnjenje: Javni natječaji provode se i u postupku zapošljavanja na nastavno radno mjesto.\n\nČlanak 5, Stavak 4 - Umjesto: U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti od prethodnog izbora mora ispuniti kumulativno. Prijedlog: U postupku izbora na slobodno radno mjesto razine 2, 3 i 4, te na nastavna radna mjesta višeg predavača i predavača savjetnika kriterije koje je pristupnik obvezan ispuniti mora ispuniti kumulativno. \nObjašnjenje: Jezična nedosljednost. Ne može biti i kumulativno i od posljednjeg izbora.  Potrebno je dodati i zvanja višeg predavač i predavača savjetnika i izbrisati od prethodnog izbora."]
[813,"SANDRA POŽAR","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\nStavak 2) \na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima te na stranim fakultetima i institutima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa ili fakulteta ili instituta\nh. recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova (u brojku se uključuju i znanstvene monografije, zbornici, sveučilišni udžbenici te radovi koji su predani u časopise ili zbornike, ali su negativno ocijenjeni ili su ocijenjeni kao stručni radovi)"]
[814,"SANDRA POŽAR","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","ZNANSTVENO VIJEĆE STAROSLAVENSKOG INSTITUTA\nStavak 2, točka a.\nSmatramo da među pozvana predavanja treba uključiti i pozvana predavanja na drugim fakultetima i institutima.\nstavak 2, točka h.\nPotrebno je definirati na što se sve odnosi recenziranje znanstvenih radova – uključiti i znanstvene monografije, zbornike, sveučilišne udžbenike te radove koji su predani u časopise, ali su negativno ocijenjeni ili su ocijenjeni kao stručni radovi (u suprotnome se potiče znanstvenike da radove samo pozitivno recenziraju)."]
[815,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","članak 7, stavak (3):\nPredlažemo dodati ovaj uvjet:\npopularizacija znanosti: pristupnik je ostvario barem pet doprinosa koji mogu biti: sudjelovanje u organizaciji popularno-znanstvenog događaja (članstvo u organizacijskom odboru) ili održano javno popularno-znanstveno predavanje ili radionica, ili popularno-znanstveno predavanje ili radionica u odgojnoj ili odgojno-obrazovnoj ili zdravstvenoj instituciji."]
[816,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","članak 7, stavak (2):\nPredlažemo dodati ovaj uvjet:\nznanstveno tutorstvo/mentorstvo višeg asistenta na instituciji – dokazivo jednim zajedničkim člankom."]
[817,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Prijedlog izmjene članka 7, stavak (2):\na. predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio *predavač*, pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa"]
[818,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Prijedlog izmjene člankA 7, stavak (1):\nJedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 može se zamijeniti s jednim horizontalnim kriterijem iz više razine radnog mjesta (iz članka 6 ovih Nacionalnih kriterija) ili s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka. \nJedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 4  može se zamijeniti s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka."]
[819,"ANITA LUNIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predlagatelj previđa u točni (2) sudjelovanje na međunarodnim znanstvenim konferencijama. Predlažem da se dopuni i navede kao jedan od kriterija znanstveno-stručnog doprinosa. \n\nPredlagatelj previđa da je uvjet \"dvije pozitivno ocijenjene prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, a koje nisu financirane\" problematičan utoliko što pozitivna ocjena u pravilu implicira financiranje projektnog prijedloga. Predlažem izmjenu: \"dvije prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, a koje nisu financirane\" uz obvezu podnošenja dokaza da je isto prijavljeno i da su ispunjeni formalni uvjeti prijave. \n\nPredlagatelj previđa da obzirom na broj zaposlenika i broj čelnih pozicija većina nikada neće moći ispuniti kriterij naveden pod točkom (3). Stoga predlažem dopunu: \"Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza) ili je obnašao druge funkcije u fakultetskim i sveučilišnim tijelima u punom trajanju mandata (stalna povjerenstva, Erasmus koordinator, ECTS koordinator, Etički odbor)\""]
[820,"MARKO PAVIČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.7.st.2. pod a) – „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima…na engleskom jeziku“\nNije jasno zašto se održanim predavanjem na hrvatskom jeziku na međunarodnom skupu ne može ostvariti ovaj uvjet. Prijedlog je diskriminirajući, a nije ni jasno što s međunarodnim skupovima na kojima je osigurano prevođenje npr. s hrvatskog na engleski jezik, a izlagač/ica prezentira na hrvatskom jeziku kao jednom od radnih jezika skupa.\n\nIako se kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa temelje na relevantnosti i kvaliteti znanstvene aktivnosti, ograničavanje priznatih oblika izlaganja isključivo na pozvana ili plenarna predavanja predstavlja značajan nedostatak u vrednovanju cjelokupnog znanstvenog angažmana. Naime, izlaganja putem postera i usmena priopćenja na međunarodnim znanstvenim i stručnim skupovima predstavljaju važne oblike diseminacije rezultata istraživanja, osobito za mlađe znanstvenike koji često nemaju priliku biti pozvani predavači, ali ipak aktivno sudjeluju u znanstvenoj zajednici i doprinose razmjeni znanja. Isključivanjem postera i redovitih izlaganja iz evaluacijskih kriterija:\no zanemaruje se značajan segment znanstvenog rada, osobito u ranim fazama karijere,\no stvara se neravnoteža u vrednovanju doprinosa između etabliranih i mlađih istraživača,\no destimulira se aktivno sudjelovanje na domaćim i međunarodnim skupovima, koje često služi kao prvi korak prema kasnijim pozvanim izlaganjima.\nStoga bi bilo preporučljivo dopuniti kriterije tako da se uz pozvana predavanja vrednuju i izlaganja putem postera i usmenih priopćenja, uz primjerenu bodovnu razradu prema važnosti i vrsti skupa (npr. međunarodni vs. domaći, znanstveni vs. stručni).\n\nJedan od horizontalnih kriterija znanstveno-stručnog doprinosa bi trebao moći zamijeniti kriterijem ili s više njih iz kriterija nastavnog-doprinosa.\n\nčL.7.st.2. pod c) – „pristupnik je bio recenzent za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt“\nOva odredba predstavlja neopravdano zanemarivanje relevantnog doprinosa. Recenziranje institucijskih projekata iz programskih sredstava također zahtijeva stručnost i odgovornost – bez obzira na razinu financiranja ili kompetitivnosti, radi se o evaluaciji sadržaja, metodologije i ciljeva istraživanja. Također, zanemarivanje tog rada demotivira članove znanstvene zajednice da se odazivaju pozivima za recenziranje takvih prijava, iako je taj doprinos često ključan za održavanje kvalitete i održivosti lokalnog istraživačkog ekosustava. Dakle, kriterij bi trebalo proširiti tako da vrednuje i recenziranje institucionalnih programskih projekata, uz eventualnu razliku u ponderiranju u odnosu na međunarodne ili nacionalne kompetitivne projekte.\n\nČl.7.st.2. pod e) – „dodijeljena međunarodna ili istaknuta domaća nagrada za znanstveni, nastavni ili stručni rad“\nZašto se daje na važnosti međunarodnoj nagradi (u odnosu na domaću) budući da međunarodna nagrada ne mora biti istaknuta. Znači li međunarodnost nužno i kvalitetu / istaknutost?\n\nČl.7.st.2. pod f) – „rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima ….komunikacija se odvijala na stranom jeziku….i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji“\nNejasno kako se dokazuje da se komunikacija odvijala na stranom jeziku (činjenicom da je doktorand upisan na doktorski studij u inozemstvu, da nije hrvatski državljanin, da ne govori hrvatski jezik?).\n\nČl.7.st.2. pod h) - “recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova”.\nPredlaže se preoblikovanje na način da se navede “recenziranje minimalno 15 radova (knjige, članci)”. Naime, nije definiran pojam “znanstvenog rada” (tj. definicija „znanstvenog rada“ iz čl. 28.st.2. primjenjiva je samo u odnosu na Poglavlje IV. Znanstveno područje društvene znanosti).\nTakođer, recenzent može recenzirati rad kao stručni rad te bi to značilo da mu se predmetna recenzija ne računa budući da ukoliko se rad objavi kao stručni (ne bi mogao navesti da je recenzirao znanstveni rad), a ukoliko se rad uopće ne objavi (negativna recenzija ili povlačenje objave od strane samog autora) – to bi značilo da nikakva potvrda uredništva ne bi bila od koristi recenzentu da je njegova provedba recenzijskog postupka imala za njega pozitivno mjerljive rezultate. Na taj način doprinijet će se da recenzenti recenziraju radove kao znanstvene (iako to možda nisu) ili da odbijaju prihvatiti izradu recenzije (što će u velikoj mjeri otežati rad članovima uredništva časopisa i zbornika radova zbog nemogućnosti pronalaska odgovarajućeg broja recenzenata). Ujedno, recenzija knjige ili članka nije ista u smislu angažmana i potrebnog znanja pa bi trebalo odvojiti članak od knjige ili odrediti jasnije na način da se recenzija jedne knjige izjednačava s tri recenzije članaka. Također, prijedlog je broj od 15 radova na odgovarajući način smanjiti po razinama radnih mjesta i zvanja.\n\nČl.7.st.2. pod i) – „dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija“\nMože li kriterij i) biti vrednovan više puta ukoliko se radi o dvostrukoj ispunjenosti različitih horizontalnih kriterija?\n\nČl.7.st.3. – „Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja“\nPrijedlog zanemaruje institucijski doprinos sudjelovanjem u različitim sveučilišnim i fakultetskim tijelima izuzev čelnih funkcija (pročelnik katedre, odsjeka, odjela itd.) unatoč tome što sudjelovanje u radu različitih sveučilišnih i fakultetskih tijela predstavlja važan doprinos razvoju institucije te zahtijeva često priličan angažman nastavnika/ca u mandatu. Mišljenja smo da bi prijedlog kriterija trebao vrednovati sudjelovanje u sveučilišnim i fakultetskim tijelima (npr. povjerenstva, centri za cjeloživotno obrazovanje, za izvannastavne aktivnosti, Erasmus koordinator, ECTS koordinator, CEEPUS, vođenje doktorskog ili stručnog studija itd.)."]
[821,"MARKO PAVIČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.7.st.1. – „Jedan od horizontalnih kriterija za izbor….može se zamijeniti s tri kriterija….“\nPostoji li mogućnost implementiranja odredbe da (umjesto jednog) dva horizontalna kriterija pristupnik može zamijeniti sa šest različitih kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa.\nPrijedlog: „Dva horizontalna uvjeta za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2., 3 i 4 može se zamijeniti sa šest kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa propisanih stavcima 2 i 3. ovog članka.“\n\nPrijedlog novog čl.7.st.2. pod j) – sudjelovanje na 10 aktivnosti popularizacije znanosti\nPrema predloženim kriterijima, uvjet sudjelovanja u programima popularizacije znanosti se ne vrednuju. Može se reći kako se očekuje isti (ili sličan) angažman kao prije, ali bez odgovarajuće \"nagrade\" ili vrednovanja. To je demotivirajuće i nepravedno prema onima koji su se ranije trudili zbog (tadašnjih) uvjeta, a sada isti ne postoje. Također, ako se sudjelovanje više ne vrednuje, onda je praktički svejedno je li netko aktivno sudjelovao ili ne. To pogoduje onima koji su pasivni, jer se njihov nedostatak angažmana ne kažnjava niti se angažman aktivnih nagrađuje."]
[822,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Izostavljanje sudjelovanja na međunarodnim znanstvenim konferencijama iz prijedloga Nacionalnih kriterija predstavlja značajan nedostatak. Smatramo da je prisutnost i aktivno sudjelovanje na znanstvenim skupovima, osobito međunarodnima, važno na svim razinama napredovanja (razine 1–4). Konferencije omogućuju predstavljanje rezultata istraživanja u međunarodnom i vrlo javnom okruženju, gdje se mogu dobiti korisni komentari i sugestije za daljnji znanstveni rad. Jednako važan je i aspekt umrežavanja (networkinga), koji je ključan za razvoj karijere, interdisciplinarnu suradnju i uključivanje u međunarodne projekte.\nU tom kontekstu, postavlja se pitanje smislenosti uvjeta o članstvu u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih skupova, ako istodobno prezentacije na konferencijama nisu prepoznate kao sastavni dio kriterija. Za koga se organiziraju znanstveni skupovi ako se aktivno sudjelovanje u njima ne vrednuje? Stoga predlažemo da se već u sklopu horizontalnih kriterija uvrsti obveza prezentacije na znanstvenim skupovima, ili barem kroz članke koji definiraju posebne uvjete (primjerice, Članak 7.), uz dodatno vrednovanje aktivnosti poput recenziranja znanstvenih radova.\nTakođer, smatramo problematičnim što prijedlog Nacionalnih kriterija (posebno članci 6. i 7.) gotovo u potpunosti zanemaruje nastavnu komponentu znanstveno-nastavnih radnih mjesta. Fokus je gotovo isključivo na znanstvenim postignućima, što može dovesti do dugoročnih negativnih posljedica za kvalitetu visokoškolskog obrazovanja i prijenos znanja. Nastavna izvrsnost mora biti ravnopravno vrednovana kao sastavni dio profesionalnog razvoja na znanstveno-nastavnim pozicijama.\nStavak a: Predloženi kriterij koji traži održavanje tri pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima smatramo prezahtjevnim i potrebno ga je ublažiti. Realno je očekivati najviše jedno do dva takva predavanja, s obzirom na prirodu i ograničenost samih prilika. Naime, pozvana predavanja se ne mogu samoinicijativno prijaviti, već ovise o pozivu organizatora, a broj takvih poziva je u praksi ograničen, osobito u određenim znanstvenim područjima i jezicima.\nTakođer, kriterij nije dovoljno jasno definiran – nije precizirano uključuje li se u tu kategoriju i “keynote speaker”, te obuhvaćaju li se i druga pozvana izlaganja, primjerice u okviru seminara, panela ili okruglih stolova, što dodatno otežava tumačenje i ispunjenje ovog uvjeta.\nS obzirom na sve navedeno, predlažemo vraćanje na zahtjev za dva pozvana predavanja, što i dalje predstavlja visoki znanstveno-stručni doprinos, ali je realno ostvarivo i pravednije prema pristupnicima iz različitih znanstvenih područja.\nStavak b: Ovaj kriterij treba preformulirati kako bi obuhvatio i druge relevantne oblike uredničkog i recenzentskog doprinosa, poput višekratnog recenziranja radova za časopise uvrštene u WoS/Scopus baze, ili ga u potpunosti ukloniti iz uvjeta za napredovanje. Naime, predloženi kriterij nije na jednak i pravedan način dostupan svim znanstvenicima budući se često do ove pozicije dolazi preko uskih krugova znanstvenika i usmene predaje. Dodatno, tu je i ''sindrom male zemlje'' i ne toliko globalno vidljivih sveučilišta i fakulteta.\nIzraz \"u razdoblju od minimalno jedne godine\" nije dovoljno jasno definiran – nije razvidno odnosi li se taj vremenski okvir na sve prethodno navedene aktivnosti ili samo na posljednju. Posebno je problematična primjena tog vremenskog uvjeta na aktivnost poput \"gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa\", budući da je riječ o jednokratnoj ulozi koja se, po prirodi stvari, ne može protezati kroz razdoblje od jedne godine.\nStavak f: Uvjet da doktorand kojeg se mentorira mora fizički boraviti najmanje mjesec dana na instituciji mentora nije realno uvijek izvediv i diskriminira. Naime, ne samo što se danas mentoriranje ipak može odvijati udaljenim putem te često može uključivati i razne institucije u mentoriranju i ko-mentoriranju, također diskriminira i ograničava (ne samo mentora) već i doktoranda (zbog privatnog života, invaliditeta, zdravstvenih poteškoća i sl.), a što stvara problem za proces izrade doktorada.\nStavak g: Kako tj. temeljem čega će se evaluirati pozitivno ocijenjena prijava (a koja nije financirana)?\nU stavku 2i. navodi se da je jedan od kriterija znanstveno-stručnog doprinosa dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. Nacionalnih kriterija. Znači li to da se ovaj kriterij može ispuniti ukoliko pristupnik ima dvostruko veći broj citata od minimalno traženog za svoju razinu radnog mjesta? Minimalni broj citata je naveden u članku 6, Tablici 1."]
[823,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predložena izmjena:\nČl. 7. st. (1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti trima kriterijima iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa ili institucijskim doprinosom propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\n\nObrazloženje:\nSveobuhvatnost i količina poslova u „institutskom doprinosu“ iz st. (3) nadilazi mnogostruko nadilazi količinu poslova u kriterijima navedenima u st. (2): uspjeh institucija ovisi o odgovornom radu čelnih ljudi, a to se malo vrednuje. Posljedica sadašnje formulacije mogla bi biti da se zaposlenici odbijaju prihvatiti takvih zahtjevnih dužnosti ako se to ne prepozna kao važan doprinos.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 7. st. (2)\nf. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\ng. prijava na natječaj za kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt\nh: recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova. Ako je recenzirani znanstveni rad autorska, urednička ili znanstvena knjiga, recenzija vrijedi kao tri recenzije drugih znanstvenih radova.\nUbaciti:\nj. Sudjelovanje u najmanje pet događaja u području popularizacije znanosti: objavljivanje popularnih članaka, održani govori na javnim manifestacijama, sudjelovanje, organizacija ili sudjelovanje na tribinama i okruglim stolovima, sudjelovanje u organizacijama izložbi, pojavljivanja u medijima ili multimedijalnom sadržaju u svojstvu znanstvenika.\n\nObrazloženja:\nAd čl. 7. st. (2) f. Kako će se provjeravati doktorandovo ili poslijedoktorandovo znanje stranog jezika? Što ako inozemni doktorand ili poslijedoktorand zna hrvatski? Ili ako barem želi dobro naučiti hrvatski?\nAd čl. 7. st. (2) g. Pri nekim natječajima na kompetitivne projekte (npr. pri Hrvatskoj zakladi za znanosti) ne razlikuje se pozitivna ocjena i financiranje.\nAd čl. 7. st. (2) h. Recenziranje knjige puno je opsežniji posao od recenziranja znanstvenog članka, a prema kriteriju nije predviđeno razlikovanje.\nAd čl. 7. st. (2) j. Potrebno je dodati opcionalni kriterij koji će obuhvaćati neke od tipičnih humanističkih djelatnosti, poput doprinosa javnom životu i organizacijama civilnog društva (npr. pisanje popularnih članaka, držanje govora, organizacija ili sudjelovanje na tribinama i okruglim stolovima, sudjelovanje u organizacijama izložbi, pojavljivanja u medijima ili multimedijalnom sadržaju u svojstvu znanstvenika)."]
[824,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7:\n- (st. 2 h) „recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova“. Predlažemo jasnije pojašnjenje broja recenziranih radova, primjerice 5 recenziranih radova po radnom mjestu razine 2, 3 i 4. Prema nama ovdje se radi o velikoj razlici u odnosu na Pravilnik koji je na snazi (5 recenzija po izboru), osim u slučaju da se radi o kumulativnom ispunjavanju kriterija, što smo naveli u prvom komentaru na članak 7. Stoga sugeriramo dodavanje točke kojom se definira da se kriteriji vrednuju kumulativno čime će se riješiti različito tumačenje ovog kriterija.\n- (st. 3) „Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).“ Predlažemo proširenje kriterija institucijskog doprinosa. Smatramo kako bi se kod institucijskog doprinosa svakako trebali dodati kriteriji koji su bili u aktualnom pravilniku. Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su značajno sadržajno osiromašeni u odnosu na postojeće, što devalorizira dosadašnji rad, te se ne čini kao dobra praksa, niti kao dobar mehanizam razvoja institucija (npr. sudjelovanje u popularizaciji znanosti, alumni, stručni rad). Potrebno je jasno definirati razdoblje na koje se kriteriji odnose: od prethodnog izbora ili kumulativno. Također, ovakvi kriteriji za napredovanje sugeriraju kako je jedini institucijski doprinos jednog znanstvenika obnašanje čelne funkcije na instituciji. Ovakav uvjet je demotivirajući i dovest će do poticanja nerada. Smatramo kako je institucijski doprinos znatno šireg opsega te da u kriterije institucionalnog doprinosa treba dodati sudjelovanje u povjerenstvima, odborima (članstva u tijelima na sastavnici), voditeljstvo studija. Dodatno, postavlja se pitanje gdje su nestali ostali kriteriji iz aktualnog Pravilnika (kategorija B) poput popularizacije znanosti, objave stručnih radova, prezentiranje radova na skupovima, objava znanstvene knjige što je svakako zahtijevalo ulaganje dodatnog truda od strane znanstvenika. Ovim kriterijima se podizala vidljivost i prepoznatljivost kako institucije tako i samih znanstvenika. Stoga smo stava da bi se ovi kriteriji trebali vratiti u Nacionalne kriterije.\n- (st. 2 a) \"...pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima...\". Predlažemo brisanje ograničenja \"osim hrvatskog\", kako bi se priznavala pozvana predavanja održana i na hrvatskom jeziku. Uklanjanjem jezika hrvatskog iz popisa jezika na kojima se priznaju pozvana predavanja kao znanstveno-stručni doprinos implicitno se umanjuje vrijednost nastupa i prezentacija domaćih znanstvenika na međunarodnim skupovima u regiji ili u Hrvatskoj gdje je hrvatski jezik dominantan, ali je događaj po karakteru međunarodni. U mnogim znanstvenim disciplinama – osobito u društvenim znanostima, humanistici, pravu i edukaciji – predavanja se često održavaju na hrvatskom jeziku upravo radi pristupačnosti lokalnoj i regionalnoj stručnoj zajednici. Isključivanjem hrvatskog jezika šalje se poruka da predavanja na vlastitom jeziku, neovisno o relevantnosti skupa i njegovoj međunarodnoj prirodi, nemaju znanstvenu težinu, što je u suprotnosti s politikama očuvanja jezične ravnopravnosti i znanstvene vidljivosti na materinskom jeziku. Predlažemo da se pozvana predavanja vrednuju na bilo kojem jeziku, uz uvjet da je skup međunarodni, da je predavanje dokumentirano i prepoznato kao relevantan doprinos znanstvenoj zajednici. Nejasno je zašto se pozvano predavanje na hrvatskom jeziku ne priznaje i zašto se hrvatski jezik stavlja u podređen položaj u odnosu na druge jezike. Ako je konferencija međunarodnog karaktera, jezik održavanja ne bi trebao biti prepreka za priznavanje izlaganja. Kvaliteta i relevantnost predavanja trebale bi biti primarni kriteriji, a ne jezik."]
[825,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak definira kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa koji mogu zamijeniti jedan od horizontalnih kriterija po principu ‘3 za 1’. Nije predviđena mogućnost da se kandidatima koji se biraju na znanstveno-nastavna radna mjesta iznimna nastavna postignuća vrednuju kao jedan od zamjenskih kriterija. Time se nastavna postignuća stavljaju u podređen položaj ne samo znanstvenim (što je uglavnom obilježje čitavog prijedloga kriterija), nego i stručnim i institucijskim doprinosima zaposlenih na visokim učilištima.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[826,"PALMA KARKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 7.  (1) \"Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka\"\nKomentar: iz teksta nije jasno računaju li se kriteriji iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. članka kumulativno od početka znanstvene karijere ili u 5 godina od posljednjeg izbora?"]
[827,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. stavak 2.\nSmatramo da se u ovom stavku treba prepoznati i iznimno bitan segment stručne djelatnosti pristupnika, konkretno vrjednovanjem objave stručnih radova, kao što je to slučaj s važećim uvjetima izbora. Predlažemo dodatak sljedeće točke:\n„j. objavljivanja stručnih radova – pristupnik je objavio najmanje deset stručnih radova ili radova u zborniku znanstveno-stručnog skupa“\n\nČlanak 7. stavak 3.\nSmatramo da se u ovom stavku treba prepoznati i institucionalni doprinos kroz sudjelovanje i rad pristupnika u međunarodnim i nacionalnim tijelima za znanost i visoko obrazovanje. Predlažemo promjenu ovoga stavka tako da glasi:\n„(3) Kriteriji institucijskog doprinosa: \na. obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza)\nb. članstvo u međunarodnim ili nacionalnim tijelima za znanost i visoko obrazovanje –  pristupnik je najmanje polovinu mandata bio član međunarodnih ili nacionalnih tijela za znanost i visoko obrazovanje“"]
[828,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","St. 2. t. a:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema pozvanim predavačima koji održavaju predavanja na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koja mogu imati znatan međunarodni odjek.\n\nSt. 2. t. b:\nBudući da obuhvaća i zbornike radova, predlaže se formulacija “uređivanje časopisa i zbornika radova”. Nejasno je zašto se jedan broj znanstvenih časopisa izjednačava dvama zbornicima radova kad je riječ o istoj složenosti posla; prijedlog: jednog zbornika radova.\nPredlažemo sljedeći tekst:\n\"b. uređivanje časopisa i zbornika radova – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine\"\n\nSt. 2. t. f:\nOdredba je diskriminatorna prema zaposlenicima ustanova koje nemaju vlastite doktorske studije. Usto, pojam “rada” i  “boravka” na instituciji nedovoljno je definiran (samo trajanjem boravka inozemnog doktoranda, pri čemu je moguće da se tijekom boravka znanstvenik domaćin i gostujući inozemni doktorand ili poslijedoktorand susretnu samo jedanput. Odredbu treba ukinuti.\n\nSt. 2. t. g:\nNije jasno zašto bi nefinancirana projektna prijava bila vrednovana kao kriterij institucijskog doprinosa. To drugim riječima znači da kompetitivni projekt nije zadovoljio kompetitivni kriterij.\n\nSt. 3.:\nNejasno je zašto bi se polovina mandata vrednovala kao ispunjen kriterij (pristupnik može iz bilo kojeg razloga – osim povrede radnih obveza – odustati na pola mandata? Odredba gotovo da potiče odustajanje od čelne dužnosti nakon proteka polovine mandata). Osim toga, mandati čelnih dužnosti razlikuju se po trajanju, uza sve ostale nedostatke definicije čelne dužnosti iz čl. 3. t. a), koji izjednačava uvjet za čelne dužnosti bitno različite složenosti – svejedno je je li netko bio rektor sveučilišta ili pročelnik katedre s nekoliko zaposlenih. Odredba time demotivira obnašatelje čelnih dužnosti za dovršetak mandata.\nNadalje, smatramo da se ukidanjem oblika institucijskih doprinosa predviđenih dosadašnjim propisima zanemaruju pojedine dodatne poslove i dužnosti bez kojih je funkcioniranje visokoškolske ustanove nemoguće, a za koje je potrebno mnogo vremena i truda, te je za mnoge od njih i uvjet zaposlenost na znanstveno-nastavnom ili umjetničko-nastavnom radnom mjestu. Ovakvim propisom zaposlenici na znanstveno-nastavnim i umjetničko-nastavnim radnim mjestima bit će dodatno demotivirani za preuzimanje takvih zadataka, što može dovesti do kolapsa sustava, osobito u pogledu osiguravanja kvalitete. Predlažemo ponovno uvrštavanje ostalih oblika institucijskog doprinosa prema dosadašnjim uvjetima Rektorskog zbora (tj. vrednovanje i sljedećih uvjeta: uvjet članstva u sveučilišnim tijelima i voditeljstva u tijelima na sastavnici, vođenja ili sudjelovanja u realizaciji sveučilišnih razvojnih projekata ili drugih stručnih projekata, uvjet sudjelovanja u vođenju alumni udruga, uvjet članstva u međunarodnim ili nacionalnim tijelima za znanost i visoko obrazovanje, uvjet članstva u uredništvu znanstvenih i stručnih časopisa itd.).\n\nKonačno, nigdje u uvjetima za znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta ne spominju se aktivnosti popularizacije znanosti (kriterij su jedino za pojedina nastavna radna mjesta)., koje bi, s obzirom na njihovu društvenu misiju, valjalo uvrstiti kao što je to slučaj u trenutačno vrijedećim propisima."]
[829,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 14 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava) u odnosu na čl. 270 st. 1 Zakona o obveznim odnosima.\nPredloženi horizontalni kriteriji za napredovanje u znanstveno-nastavna zvanja određuju kriterije (pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima, uređivanje časopisa, dodijeljena međunarodna ili istaknuta domaća nagrada za znanstveni, nastavni ili stručni rad, rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima) za koje je potpuno nerealno da postoji dostatan broj izvora navedenih prilika za cjelokupan broj osoba na koje se Kriteriji odnose.\nDodatno, mogućnost zamjene jednog horizontalnog kriterija s tri iz skupine znanstveno-stručnih i institucijskih doprinosa značajno je ograničena jer je definicija institucijskog doprinosa sužena isključivo na obnašanje najviših čelnih funkcija (rektora, dekana, ravnatelja, pročelnika). Time su iz sustava vrednovanja izostavljeni brojni oblici važnog institucijskog angažmana poput članstva u sveučilišnim odborima, vođenja odjela, sudjelovanja u tijelima upravljanja ili razvijanja međunarodne suradnje, koji su ključni za funkcioniranje visokih učilišta. Budući da te aktivnosti često zahtijevaju velik vremenski angažman, njihovo neprepoznavanje u sustavu napredovanja demotivira nastavnike da u njima sudjeluju, što može dugoročno negativno utjecati na upravljanje i razvoj akademskih institucija.\nPosljedično, navedenom odredbom uspostavlja se sustav u kojem svi članovi sustava nemaju jednake prilike za ostvarivanje svojih prava, dok im ujedno prijeti zakonska obveza otkaza ugovora o radu u slučaju neispunjenja uvjeta za napredovanje na koje oni – uslijed prethodno opisanih posljedica – nisu u mogućnosti utjecati."]
[830,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Smatramo da je ovo iznimno teško ostvariti budući da je za to potrebno osigurati uvjete koji nisu u kontroli domaćina. Također, ne vidimo razlog zbog kojeg se u inozemne doktorande ili poslijedoktorande ne bi ubrajali i pristupnici iz zemalja u regiji s kojima se komunikacija neće odvijati na stranom jeziku no i dalje imaju status doktoranda, diskriminativno je u tom smislu."]
[831,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Neki skupovi nemaju programski već znanstveni odbor. Hoće li se to priznavati?\nNacionalni kriteriji moraju biti usklađeni s terminologijom koja se koristi u realitetu organizacija znanstvenih skupova te predvidjeti terminologiju u širem svjetskom i međunarodnom kontekstu.\nNe može hrvatski znanstvenik utjecati na međunarodnu organizaciju kako će nazvati svoje odbore - stoga se Nacionalni kriteriji moraju prilagoditi međunarodnom izričaju. Odnosno, Nacionalni kriteriji moraju pokriti realitet šireg međunarodnog znanstvenog djelovanja i suziti prostor interpretacijama i tumačenjima stručnih povjerenstava i matičnih odbora prilikom odlučivanja o uvjetima."]
[832,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Smatramo da nije opravdano da se ne uvažava plenarno predavanje na hrvatskom jeziku. Time se diskriminiraju pleanran predavanja na relvantnim skupovima, samo zbog jezika. Također, imamo i situacije da se predavanje simultano prevodi, te se ovako formulirano niti ta okolnost ne bi uvažavala."]
[833,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Smatramo da je u ovim kriterijima nedovoljno prepoznat naš stručni rad i doprinos, koji je jako važan u društvenim znanostima.\nOd transfera naših istraživanja u praksu, do pisanja stručnih radova- time se na neki način demotivira sveučilišne nastavnike da pišu takve radove, a to potencijalno ostavljalo područje bez takvih radova (važnih za širu zajednica).\n\nZnanstvenici u području društvenih znanosti imaju misiju raditi za društvo - a ono se manifestira u društvu kroz stručni rad, a ne znanstveni.\n\nIsto tako, smatramo da bi se institucijski doprinos trebao uvažavati i vrednovati puno šire od čelnih pozicija. Pogotovo na manjim fakultetima kao što je naš- često smo u raznim povjerenstvima, odborima, imamo razna institucijska zaduženja koja je važno vrednovati budući da čine relativno velik dio našeg rada."]
[834,"DANIJEL JELAŠ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Potrebno je izmijeniti dva podstavka stavka 2., čl. 7. \n\nPodstavak b. treba glasiti: \"uređivanje časopisa – pristupnik je bio urednik, suurednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik, odnosno suurednik, jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik, odnosno suurednik, dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine\"\n\nPodstavak h. treba glasiti \"recenziranje minimalno 15 znanstvenih i stručnih radova“. \n\nKomentar: časopisi objavljuju i stručne radove koji idu na recenziju. Tek nakon obavljenog posla recenziranja recenzent daje kategorizaciju članka. Recenzent, dakle, ne zna hoće li mu se recenzija vrednovati prije nego što dovrši postupak recenziranja, stoga isključivanje stručnih radova nema smisla."]
[835,"DANIJEL JELAŠ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Ideja da se horizontalni kriteriji mogu zamijeniti ostvarenjem nekog od kriterija iz kategorije znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa. No, tu opet imamo opet zanemarivanje činjenice da se prijedlog nacionalnih kriterija odnosi i na zaposlenike visokog obrazovanja. Najveća nelogičnost je da se vrednuje i „dobar pokušaj“ pokretanja znanstveno projekta, dakle, nešto što neće rezultirati baš nikakvim konkretnim znanstvenim rezultatima, vrednuje se i kada je netko ugostio inozemne doktorande ili post-doktorande, što može, ali i ne mora rezultirati ikakvim konkretnim znanstvenim rezultatima. Međutim, ako je student kojem je nastavnik bio mentor dobio rektorovu ili neku drugu nagradu, ako je nastavnik osmislio i vodio neke izvannastavne aktivnosti, objavljivao radove sa studentima, uveo neke inovativne metode u nastavu, sudjelovao u kreiranju nastavnih programa, to prema predlagateljima ne vrijedi kao dvije pozitivne recenzije projekta. Najbolje se diskriminacija sveučilišnih nastavnika očituje u tome da se vrednuje recenziranje znanstvenog projekta, a ne, npr. sveučilišnog programa. Isto tako, ne vrednuje se uopće sudjelovanje u programima popularizacije znanosti, istaknuti angažman u strukovnim organizacijama, stručne ekspertize i dr. Da zaključim, treba znatno dopuniti popis kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa u čl. 7, napose onima koji vrednuju nastavni rad."]
[836,"MATEJ TRPIN","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nKomentar:\nU članku 7. stavku 2. u podstavku f), kao kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, predviđen je: \n (f) rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji.\n\nPrijedlog\nNe dolaze svi doktorandi ili poslijedoktorandi preko programa Erasmusa+ da postoji dokaz o tome tko je „domaćin“. Obično s ustanove domaćina nekoliko znanstvenika zajedno radi s gostom i zajedno objave rad s gostujućim inozemnim znanstvenikom koji dolazi na sabbatical ili slično, dokazivo potvrdom čelnika ustanove o ugošćavanju.  Predlaže se u članku 7. stavku (2) podstavku f) izbrisati riječ „domaćin“ i da se ovo boduje svim uključenim kolegama s ustanove domaćina, dokazivo potvrdom čelnika ustanove o ugošćavanju\n\nNadalje, prema članku 7. stavku 3. kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza). \n\nPrijedlog: \nU institucijski doprinos ubaciti vrednovanje rada u povjerenstvima za napredovanje, jer je to ogroman, vrlo odgovoran i važan posao za matičnu instituciju \n- za radno mjesto 3 da je bio član barem jednog povjerenstva \n- za radno mjesto 4 da je bio član barem tri povjerenstva od kojih je u jednom bio predsjednik"]
[837,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Sveučilišta u Zadru:\n\nSt. 1. Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\n\nBilo bi dobro da se kriteriji s kojima se zamjenjuje jedan od horizontalnih kriterija ne propisuju stavcima 2 i 4. čl. 7 nego da se u obzir mogu uzeti bilo koji kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa, i to po prijedlogu tih kriterija koje je predložio Rektorski zbor."]
[838,"ANTONIJA PRIMORAC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Pojasniti što su konkretno čelne dužnosti (Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti). Da li se katedra unutar odsjeka (tj. Odsječka katedra) smatra organizacijskom jedinicom čije bi vođenje predstavljalo “čelnu dužnost”?\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci\nProf. dr. sc. Antonija Primorac, pročelnica"]
[839,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","S obzirom da se horizontalni kriteriji ostvaruju kumulativno, a u članku 7. propisani su mogući zamjenski kriteriji za horizontalne kriterije, ovdje je potrebno eksplicitno i nedvosmisleno definirati ostvaruju li se i zamjenski kriteriji kumulativno ili nakon prethodnog izbora."]
[840,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7.c. recenziranje projekata – pristupnik je bio recenzent (izvjestitelj ili član panela) za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt\n\nPotrebno je u uvjet dodati i institucijski projekt, s obzirom da i recenziranje institucijskih projekata pokazuje sposobnost procjene projekata i doprinosi profesionalnoj zrelosti pristupnika."]
[841,"BOJAN MILETIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Mogućnost zamjene jednog horizontalnog kriterija s tri kriterija iz područja znanstveno-stručnog doprinosa je svakako dobro, no možda bi, s obzirom na mali ukupni broj kriterija znanstveno stručnog doprinosa taj broj kriterija znanstveno stručnog doprinosa trebalo povećati, što se vidi i iz prijedloga drugi kolega, pa se neću ponavljati"]
[842,"SLAVKO BEZEREDI","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\nčl. 7. st. 2. toč. d) – Bilo bi dobro razjasniti računaju li se članstva u organizacijskom odboru istog znanstvenog skupa, ali u različitim godinama i različitim temama, kao jedno članstvo ili svaka godina zasebno (imajući u vidu da je za svaki znanstveni skup, svaku godinu zasebno, osoba posebnom odlukom imenovana)."]
[843,"BOŽIDAR ŠANTEK","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Matični odbor za biotehničke znanosti predlaže ove korekcije i nadopune tako da tekst glasi :\nČlanak 7. \n(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka. \n(2) Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su: \na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa \nb. uređivanje časopisa - pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog ili znanstveno-stručnog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog ili znanstveno-stručnog časopisa ili urednik dva zbornika radova sa znanstvenog ili znanstveno-stručnog skupa ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine \nc. recenziranje projekata – pristupnik je bio recenzent (izvjestitelj ili član panela) za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt \nd. članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih ili znanstveno-stručnih skupova \ne. dodijeljena međunarodna ili istaknuta domaća nagrada za znanstveni, nastavni ili stručni rad \nf. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija), a boravak je trajao najmanje mjesec dana an instituciji, te je suradnja rezultirala zajedničkim znanstvenim ili stručnim radom ili doktorskom disertacijom \ng. prijava na natječaj za projekt – pristupnik je kao voditelj projekta ili institucijski voditelj radnog paketa imao dvije pozitivno ocijenjene prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, a koje nisu financirane ili je kao član projektnog tima imao tri pozitivno ocijenjene prijave na kompetitivni znanstveno-istraživački projekt, a koje nisu financirane. \nh. objave stručnih radova koji podrazumijeva da je pristupnik objavio barem tri stručna rada u znanstveno-stručnim ili stručnim časopisima ili u zborniku radova sa znanstveno-stručnog ili stručnog skupa s jasno istaknutom kategorijom objavljenog rada \ni. recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova \nj. dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija. \n(3) Kriterij institucijskog doprinosa su:\na. obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza) \nb. sudjelovanja u promidžbi i popularizaciji visokoškolskog obrazovanja i znanosti na najmanje tri manifestacije\nc. članstvo u najmanje tri statutarna tijela sveučilišta ili sastavnice, savjetodavnim ili radnim tijelima javne vlasti što podrazumijeva da je pristupnik najmanje jednu polovinu mandata sudjelovao u radu tih tijela\nd. članstvo u upravljačkim tijelima međunarodnih ili nacionalnih znanstvenih ili znanstveno-stručnih udruženja što podrazumijeva da je pristupnik najmanje jednu polovinu mandata sudjelovao u radu tih tijela"]
[844,"TATJANA ORCT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Prijedlog novog teksta za Članak 7. Stavak 2. točka i) Ukoliko pristupnik ima dvostruku ispunjenost više od jednog horizontalnog kriterija tada se svaki dvostruko ispunjeni horizontalni kriterij vrednuje kao jedan od tri kriterija koji su potrebni kako bi se zamijenio jedan horizontalni kriterij kojeg pristupnik ne ispunjava za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4.\n\nPojašnjenje: Ako pristupnik za izbor na znanstveno radno mjesto razine 4 ima tri članstva u projektnom timu, dva mentorstva obranjenih doktorskih radova i ostvarenu dvostruku citiranost od potrebne (>300 citata bez autocitata) a nedostaje mu vođenje projekta kao obavezni horizontalni kriterij za izbor na znanstveno radno mjesto razine 4 tada taj horizontalni kriterij može zamijeniti sa tri kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa prema stavku 1 Članka 7. U ovom konkretnom slučaju dva od tri potrebna kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa bi bila dvostruko mentorstvo (horizontalni kriterij propisuje barem jedno mentorstvo) i dvostruka citiranost (horizontalni kriterij propisuje minimalno 150 citata bez autocitata). Treći potrebni kriterij bi u ovom konkretnom slučaju pristupnik odabrao iz Stavka 2 ovog 7. Članka."]
[845,"BRANKO PETRINEC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\nČlanak 7.\nPrimjedba: Znanstveno-istraživačka djelatnost vrlo je kompleksna i ne može se mjeriti samo kroz sudjelovanje i vođenje projekata kao glavnom kriteriju za ocjenu kvalitete rada znanstvenika te stoga obavezno treba omogućiti postojanje zamjenskih kriterija, uz horizontalna načela navedena u Članku 6.  \n\nStoga bi u svrhu objektivnijeg vrednovanja rada znanstvenika u \nČlanak 7, (2) kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa trebalo dodati sljedeće kategorije:\n\n1. mentorstvo ili komentorstvo pri izradi diplomskih radova, pristupnik je nakon stjecanja doktorata znanosti bio mentor ili komentor u izradi ukupno najmanje dva obranjena ili pozitivno ocijenjena diplomska rada za radno mjesto razine (2), tri rada za radno mjesto razine (3) te četiri rada za radno mjesto razine (4)\n\nObrazloženje: Uvođenje ovog kriterija pozitivno bi utjecalo na  suradnju između znanstvenoistraživačkih instituta i institucija u sustavu visokog obrazovanja. Trebalo bi razmotriti može li se ovdje vrednovati i rad neposrednih voditelja diplomskog rada, posebice u slučajevima kada su oni i službeno imenovani voditeljima odlukom institucije.\n\n2. autorstvo ili uredništvo znanstvenih knjiga ili autorstvo poglavlja u znanstvenim knjigama\n\nObrazloženje: Pisanje i uređivanje znanstvenih knjiga predstavlja značajan doprinos sustavu znanosti te bi ga trebalo vrednovati\n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[846,"ADRIJANA ŠULJOK","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Zamjenski kriteriji su vrlo neujednačene težine - npr. biti urednik ili član uredništva ne može se jednako vrednovati. U zamjenskim kriterijima nedostaju kriteriji koji bi uzimali u obzir i različitost u znanstvenim tj znanstveno-nastavnim putanjama znanstvenika, kao i  aktivnosti koji doprinose razvoju akademske zajednice, odnosa akademske zajednice i javnosti npr. primjerice uvođenje novih istraživačkih područja,  kolegija, javni angažman i sl. što bi se trebalo biti u domeni evaluacije od strane članova komisije."]
[847,"TANJA KUŠTOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7, točka (2) a: \"osim hrvatskog, ili na jeziku struke\" - Jezik struke u nekim je slučajevima upravo hrvatski. Ova formulacija u tom je smislu nejasna. Znači li to da se “hrvatski” u, primjerice, kroatistici vrednuje ili ne?\nČlanak 7, točka (2) b: \"uređivanje časopisa\" -   Više se ne vrednuje “uredništvo zbornika”. To je problematično jer uređivanje zbornika zahtijeva izniman angažman I njegovo izuzimanje iz vrednovanja djeluje vrlo demotivirajuće."]
[848,"DARKO BOŠNJAK","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta dajemo sljedeće prijedloge:\nČlanak 7. – Znanstveno-stručni i institucijski doprinos\nFleksibilnost zamjene kriterija (članak 7.): \nČlanak 7. omogućuje da jedan horizontalni kriterij (od navedenih u čl. 6) pristupnik može zamijeniti ispunjavanjem tri kriterija iz skupa znanstveno-stručnih i institucijskih doprinosa. \nTi dodatni kriteriji (čl. 7. st. 2.) uključuju, primjerice, pozvana predavanja na međunarodnim skupovima, uređivanje časopisa, recenziranje projekata, organizaciju konferencija, međunarodne ili domaće nagrade, gostovanje stranih doktoranada/poslijedoktoranada, prijave projekata (pozitivno ocijenjene ali nefinancirane), recenzije radova i sl., dok st. 3. vrednuje obnašanje čelne dužnosti u sustavu (dekan, ravnatelj, itd.). \nOva odredba je dobrodošao element fleksibilnosti i poticaj za različite vrste doprinosa. Međutim, nameće se pitanje je li omjer “3 za 1” primjeren. Za zamjenu npr. mentorstva doktorata kandidat bi morao ispuniti tri od navedenih kriterija – što u praksi nije jednostavno (primjerice, biti pozvani predavač na 3 skupa i urednik časopisa i recenzent 15 radova, itd.). Moguće je da će vrlo malo kandidata moći ispuniti tri doprinosa, te stoga ova opcija ostaje teoretska. Predlaže se preispitati omjer: možda 2 kriterija doprinosa mogu zamijeniti 1 horizontalni kriterij, čime bi mehanizam zaživio u praksi.\nPrijedlog izmjene (Članak 7. stavak 1.):\n– Zamijeniti u tekstu: “jedan od horizontalnih kriterija … može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa…” u “…zamijeniti s dvama kriterijima…”.\n– Alternativno, zadržati omjer 3:1, ali dodati da se za najviše jedan horizontalni kriterij može primijeniti zamjena (što je ionako implicirano, jer piše “jedan od horizontalnih kriterija…”). Možda jasnije: “Samo jedan horizontalni kriterij smije se zamijeniti kriterijima znanstveno-stručnog ili institucijskog doprinosa.” – na taj način osigurava se da kandidat ipak ne može izostaviti sve obvezne uvjete. (Ako je intencija već takva, ovu rečenicu možemo smatrati tumačenjem, ne nužno unositi kao izmjenu.)\nObrazloženje: Blagim smanjenjem zahtjeva (2 umjesto 3 doprinosa za zamjenu) povećala bi se praktična provedivost čl. 7, a da se ne ugrozi standard. Ionako su ti dopunski kriteriji zahtjevni (npr. međunarodne nagrade su rijetke, urednički rad je ograničen na mali broj ljudi, itd.), pa smatramo da kandidat koji ostvari dva takva doprinosa već pokazuje izuzetnost dostojnu “nadomjestka” za jedan horizontalni uvjet. Ova mjera spriječila bi i potencijalnu nejednakost – npr. kandidati u humanističkim znanostima će lakše ispuniti neke od tih kriterija (nagrade, uredništva) nego u biomedicini, pa previsok zahtjev od 3 doprinosa može opet de facto favorizirati neke grane. Ustavni sud je istaknuo važnost transparentnosti i predvidljivosti uvjeta; pojednostavljenjem ovog mehanizma, pravila postaju jasnija i dostižnija, što jača pravnu sigurnost.\nČlanak 7. – Stavak 2. – Dodati novu točku (j)\n• Primjedba: Ne vrednuje se stručno usavršavanje kroz skupove i radionice.\nPrijedlog dopune:\nU stavku 2. dodati točku j) koja bi glasila:\n„j) aktivno sudjelovanje u najmanje tri znanstvena, stručna skupa, radionice ili seminara, uz dokaz o sudjelovanju ili organizaciji.“\nObrazloženje:\nKontinuirano stručno usavršavanje temelj je kvalitete nastave. U Austriji i Sloveniji aktivno sudjelovanje u stručnim događanjima predstavlja priznati kriterij pri napredovanju. U Italiji se stručno usavršavanje vrednuje kroz ECTS bodove i dokumentirane aktivnosti stručne edukacije.\nPrimjedba: Evaluacija nastavnog rada putem studentskih anketa nije uključena među kriterije doprinosa.\nU članku 7. predlažemo dodati novi stavak 4. koji bi glasio:\n„(4) Rezultati studentskih anketa i unutarinstitucijskih vrednovanja kvalitete nastave priznaju se kao oblik znanstveno-stručnog doprinosa.“\nObrazloženje:\nU skladu s ESG Standardom 1.3 (ENQA), kvaliteta poučavanja mora biti predmet vrednovanja. U Sloveniji i Austriji se studentske ankete koriste kao jedan od elemenata u napredovanju. U Italiji su rezultati institucionalne evaluacije obvezan dokument za napredovanje u akademskoj karijeri.\nPredlaže se dopuniti članak 7. novim stavkom 5. koji bi glasio:\n(5) U vrednovanju znanstvenog doprinosa kandidata uzimaju se u obzir i oblici znanstvene diseminacije sukladno načelima otvorene znanosti, osobito: otvorene recenzije, objava preprinta znanstvenih radova, javna dostupnost istraživačkih podataka (open data), doprinos otvorenim znanstvenim repozitorijima i infrastrukturi te aktivno sudjelovanje u promicanju otvorene znanosti. Ove aktivnosti vrednuju se u skladu s načelima navedenima u Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i dokumentima europskog istraživačkog prostora.\nObrazloženje:\nOtvorena znanost dio je pozitivnog pravnog okvira RH (čl. 2. stavak 4. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti) te je implementirana u strategijama Europske komisije i nacionalnim programima. Dosadašnji prijedlog kriterija uopće ne prepoznaje ove oblike rada. Istovremeno, brojanje citata suprotno je načelima CoARA deklaracije, čija je potpisnica i RH, a kojom se potiče odmak od kvantifikatora poput broja citata ili impact faktora kao dominantnog mjerila kvalitete rada. Uvođenje takvih zahtjeva dodatno je diskriminirajuće za manje citirana područja i potiče manipulacije.\nPredlaže se dopuniti članak 7. novim stavkom 6. koji glasi:\n(6) U postupku izbora na znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta vrednuje se i dokumentirani doprinos kandidata u institucijskom i organizacijskom radu visokoškolskih i znanstvenih ustanova, uključujući, ali ne ograničavajući se na: sudjelovanje u sveučilišnim i fakultetskim tijelima, radu povjerenstava i odbora, vođenje doktorskih i specijalističkih studija, programâ cjeloživotnog obrazovanja, alumni inicijativa, ECTS i Erasmus koordinaciju te druge oblike akademske i administrativne odgovornosti koji pridonose razvoju i funkcioniranju institucije.\nObrazloženje:\nInstitucijski doprinos sastavnicama i sveučilištima ključan je za održivost visokoškolskog sustava. Dosadašnji kriteriji vrednuju gotovo isključivo znanstvenu i nastavnu djelatnost, dok se stručni i organizacijski doprinos akademske zajednice prepoznaje samo kod obnašanja formalno rukovodećih funkcija. Takav pristup dugoročno obeshrabruje uključivanje u tijela i povjerenstva, i narušava ravnotežu između osobnog znanstvenog napredovanja i kolektivnog funkcioniranja institucija.\nII. Posebni kriteriji za područje Biomedicine i zdravstva\nGlava II., Poglavlje I. prijedloga propisuje kvantitativne i kvalitativne kriterije posebno za znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo (skupa s prirodnim znanostima). U nastavku su istaknute ključne odredbe i primjedbe specifične za biomedicinsko područje:\nKontrola kvalitete umjesto pukog brojanja: \nPredlaže se u čl. 15. dodati stavak: “Iznimno, ako pristupnik ima manji broj radova od propisanog, ali s iznimno visokim znanstvenim odjekom (citiranost znatno iznad minimalne i radovi u vrhunskim časopisima), izborno povjerenstvo može smatrati da je ispunio kvantitativni kriterij. Takvi slučajevi moraju biti obrazloženi i dokumentirani.” – Ova “sigurnosna klauzula” spriječila bi apsurd da npr. istraživač s 3 revolucionarna rada (svaki u top journalu, s ogromnom citiranosti) bude odbijen jer nema 4 ili 9 “prosječnih” radova. Jasno, to bi bila iznimka, ali moguće je u znanosti doći do takve situacije pa je dobro da pravilnik ima ugrađenu fleksibilnost za izvrsnost.\nObrazloženje: Predložene izmjene idu za tim da kriterij broja radova ne postane samo cilj sam po sebi (puko ispunjavanje kvote) nego da i dalje potiče kvalitetu i kontinuitet. Time se čuva duh propisa, a smanjuje rizik od “salami publishing” strategije (rascjepkavanja rezultata na minimalne objave samo radi brojke). Kroz komparativnu praksu vidimo da drugi sustavi, bilo implicitno (Njemačka) bilo eksplicitno (Italija), ostavljaju prostor da se iznimna kvaliteta valorizira makar brojčano, a ne ispunjavanje nekog prosjeka. Ustavni sud je u više navrata naglasio da postupci izbora moraju biti vođeni vrsnoćom i da ne smiju dovesti do formalizma koji bi ugrozio svrhu propisa – a to je odabir najboljih kandidata."]
[849,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (2):\n\nPredlažemo uvođenje dva dodatna kriterija znanstveno-stručnog doprinosa: \nj. znanstveno tutorstvo/mentorstvo poslijedoktoranada na instituciji – dokazivo jednim zajedničkim člankom.   \nk. popularizacija znanosti: pristupnik je ostvario barem 5 doprinosa koji mogu biti: sudjelovanje u organizaciji popularno-znanstvenog događaja (članstvo u organizacijskom odboru) ili održano javno popularno-znanstveno predavanje ili radionica, ili popularno-znanstveno predavanje ili radionica u odgojnoj ili odgojno-obrazovnoj ili zdravstvenoj instituciji."]
[850,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (3):\n\nPredlažemo uključiti i doprinose voditeljstvo studija, članstvo u povjerenstvima, koordinacija programa kao što su Erasmus, CEEPUS i slično."]
[851,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (2) h.:\n\nZamijeniti 15 s 10, tako da piše: \n\"h. recenziranje minimalno 10 znanstvenih radova\""]
[852,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (1): \n\nzamijeniti s: \n\"Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3  može se zamijeniti s jednim horizontalnim kriterijem iz više razine radnog mjesta (iz članka 6 ovih Nacionalnih kriterija) ili s dva kriterija iz sljedećeg skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.  \n\nJedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 4  može se zamijeniti s dva kriterija iz sljedećeg skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\""]
[853,"IVANA KUZMANOVIĆ IVIČIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U predloženim kriterijima uočava se izostanak bilo kakvog vrednovanja aktivnosti usmjerenih na popularizaciju znanosti. Smatram da je takav propust zabrinjavajući, budući da popularizacijske aktivnosti predstavljaju važan segment rada znanstvene zajednice. Izostanak vrednovanja takvih aktivnosti u sustavu napredovanja može imati dugoročne negativne posljedice, prvenstveno jer će uzrokovati  smanjenje interesa znanstvenika za uključivanje u tako zahtjevne, a vrlo podcijenjene aktivnosti. Posljedično smanjenje provođenja popularizacijskih aktivnosti moglo bi u konačnici značajno utjecati na interes djece i mladih za znanost, na društvenu percepciju znanosti te na izgradnju povjerenja između znanstvenih institucija i šire javnosti.\n\nPredlažem da se u kriterije uvrsti eksplicitno prepoznavanje i vrednovanje popularizacijskih aktivnosti kao sastavnog dijela znanstveno-stručnog djelovanja, uz definiranje jasnih kriterija za njihovo ocjenjivanje pri izboru u zvanja."]
[854,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","1.) ČLANAK 7., stavak 1.\nPredlažemo na početku rečenice dodati riječ „Samo“, tako da rečenica glasi: „Samo jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.“\n2.) ČLANAK 7., stavak 2.\nSmatramo nepotrebnim posebno isticanje engleskog jezika u odredbi točke a. odnosno komunikacije na stranom jeziku u odredbi točke f."]
[855,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \n1. Predložena formulacija „pozitivno ocijenjene prijave na… projekt, a koje nisu financirane“ je neprecizna i otvorena različitim tumačenjima. Pojam „pozitivno ocijenjeno“ nije jasno definiran — nije razvidno odnosi li se to na prolazak administrativne provjere, ulazak u uži izbor, dobivanje iznadprosječne ocjene, ili ulazak u tzv. „fundable but not funded“ kategoriju.\nU interesu transparentnosti i ujednačenosti vrednovanja, preporučujemo jasnije formulirati ovu odredbu, primjerice:\n„...imao dvije prijave na kompetitivne projekte koje su u postupku evaluacije ocijenjene iznad minimalnog praga za financiranje, ali nisu financirane zbog ograničenih sredstava natječaja.“\nTakođer, preporučujemo da se jasno navede koji dokumenti vrijede kao dokaz pozitivne ocjene, kako bi se izbjegla arbitrarna tumačenja.\nOvakvo pojašnjenje pridonosi objektivnosti i dosljednosti u primjeni kriterija, uz prepoznavanje znanstvene vrijednosti i truda uloženog u izradu kvalitetnih projektnih prijava, čak i kada nisu rezultirale financiranjem.\n2. Općenito smatramo da su institucijski doprinosi i preuzimanje odgovornosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti nedovoljno vrednovani u predloženim kriterijima, što djeluje demotivirajuće, osobito u kontekstu znanstveno-nastavnih zvanja, gdje se očekuje višestruka angažiranost – u znanosti, nastavi i akademskoj zajednici.\nKonkretno, u ovoj formulaciji ne smatramo primjerenim da se kriterij veže uz „najmanje polovinu mandata“, jer mandati mogu trajati različito (npr. dvije, tri ili četiri godine), pa se time unosi neujednačenost i arbitrarnost. Umjesto toga, predlažemo jasno definirati minimalno trajanje – primjerice najmanje dvije godine na čelnoj dužnosti, neovisno o trajanju mandata, kako bi se kriterij primjenjivao dosljedno i pravedno.\nTakođer preporučujemo šire prepoznavanje institucionalnog doprinosa, uključujući članstva u radnim tijelima, koordinaciju studijskih programa, organizaciju stručnih događanja i druge oblike značajnog doprinosa radu institucije."]
[856,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U članku 7., stavku 2, točki a. u Kriterijima znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa nije dovoljno precizno definirano što znači „pozvano predavanje“. Znatan broj znanstvenih skupova u području humanističkih znanosti funkcionira tako da se direktno pozivaju autori da sudjeluju na znanstvenom skupu, ali svi ne drže plenarno izlaganje.\nU članku 7., stavak 2, točka b. neprihvatljivo je izjednačavanje urednika i članova uredništva znanstvenih časopisa. Držimo da bi se ispunjavanje kriterija uređivanja časopisa trebalo odnositi samo na glavnog i izvršnog urednika/pomoćnika glavnog urednika i tajnika časopisa. Ukoliko se ispunjavanje tog kriterija ipak protegne i na članove uredništva, za članove uredništva bi to razdoblje trebalo biti minimalno tri (3) godine. Također držimo da gostujuće uređivanje časopisa (npr. posebnih brojeva) ne bi smjelo biti izjednačeno s kontinuiranim vođenjem časopisa. Predlažemo da se kriterij gostujućeg urednika uzima u obzir, ako je pristupnik kao gostujući urednik uredio dva (2) broja časopisa ili najmanje tri (3) tematska bloka u pojedinim znanstvenim časopisima"]
[857,"ŠIME SMOLIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U čl. 7. stavak g), potrebno je jasno precizirati što se podrazumijeva pod pojmom “pozitivno ocijenjene prijave”. Naime, moguće su različite situacije: primjerice, kada projektna prijava nije odabrana za financiranje, ali je uvrštena na tzv. rezervnu listu; zatim kada se radi o dvostupanjskom evaluacijskom postupku, u kojem se pozitivno ocijeni samo prvi, skraćeni prijedlog projekta; ili pak kada prijava prelazi propisani bodovni prag, ali ne ulazi među financirane prijave zbog ograničenog budžeta."]
[858,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","i. dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija iz članka 6. ovih Nacionalnih kriterija.\nKomentar: nije jasno na koji način procjenjuje ovaj kriterij. Ako pristupnik ima dvostruku ispunjenost jednog kriterija gledano od zadnjeg izbora. Ili kumulativno u trenutku izbora na novo radno mjesto."]
[859,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","f. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\nKomentar: na koji način se dokazuje ovaj kriterij. Potvrdom institucije da je osoba bila domaćin inozemnom doktorandu ili ?"]
[860,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","d. članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih skupova \nKomentar: nije jasno mislili se ovdje na tri različita znanstvena skupa – ili isti znanstveni skupu koji se održava tri godine za redom."]
[861,"SILVANA DUNAT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U potpunosti je neopravdano da se kriterij obnašanja čelne dužnosti na sveučilištu potpuno drugačije definira i vrednuje kod izbora u znanstveno-nastavno u odnosu na umjetničko-nastavno radno mjesto s obzirom da kod obnašanja čelne dužnosti zaista nema razlike jesi li znanstvenik ili umjetnik, posebno što i znanstvenik i umjetnik mogu obnašati čelnu dužnost na istoj instituciji jer ona zapošljava oboje (npr. osobi iz znanstvenog polja znanosti o umjetnosti zaposlenoj na umjetničko akademiji pročelništvo odjela neće se bodovati, a nekome iz umjetničkog područja hoće; isto tako nije velika razlika u broju znanstveno-nastavnog osoblja kod obnašanja čelne dužnosti što je recimo definirano kriterijem kod umjetničko-nastavnog radnog mjesta"]
[862,"SILVANA DUNAT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. (2) i. \nNe vidi se smisao ubacivanja ovog uvjeta pod kriterijie znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa jer je on već uključen u horizontalne kriterije. Što uopće znači „dvostruka ispunjenost jednog od horizontalnih kriterija“?\nNpr. u čl. 6. (2) veće se propisuje da se vođenje projekta može računati ujedno i pod točkom koja propisuje članstvo u projektnom timu što bi sada značilo da se ista aktivnost sada može računati i po treći put za zadovoljavanje znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa. \nPo svemu ovome ispada da znanstveno-nastavnom osoblju primarna i prioritetna aktivnost postaje ona projektna. (?!)"]
[863,"SILVANA DUNAT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. (2) f. \nVeć je utvrđeno da kriterij stavlja nastavno osoblje pojedinih institucija u neravnopravan položaj jer nemaju ustrojen doktorski studij. Trebalo bi ovdje dati alternativu za takvo osoblje."]
[864,"SILVANA DUNAT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. (2) e. \nŠto znači „istaknuta domaća nagrada“? Koji je kriterij utvrđen za ovu definiciju?"]
[865,"SILVANA DUNAT","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7. (2) b. \nNejasna formulacija: Na što se konkretno odnosi tekst „u razdoblju od minimalno jedne godine“? Samo na „serijske publikacije znanstvenih knjiga“ ili na sve ostalo nabrojeno u stavci? Npr. tehnički je moguće zbornik urediti za manje od propisanog minimuma od jedne godine; odnosi li se ovo razdoblje uređenje oba potrebna zbornika ili sa svaki posebno, itd."]
[866,"DINKA ČORKALO BIRUŠKI","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","članak 7 (f). Treba maknuti uvjet da se komunikacija s gostujućim doktorandima odvijala na stranom jeziku. Doktorand s inozemnog sveučilišta može biti i govornik hrvatskoga, zar ne? Sasvim je jasna i precizna odredba što je inozemni gostujući doktorand i to ne određuje jezik na kojem se odvija komunikacija."]
[867,"DARIO DUNKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Prijedlog izmjene članka 7. st. 1:\n(1) Jedan, odnosno najviše dva horizontalna kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 mogu se zamijeniti s dva, odnosno četiri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\nObrazloženje:\nPredloženom izmjenom proširuju se mogućnosti kandidatima da umjesto jednog, iznimno i dva horizontalna kriterija zamijene s razmjerno većim brojem znanstveno-stručnih i institucijskih doprinosa. Time se omogućuje pravednije vrednovanje kandidata koji zbog objektivnih okolnosti ne mogu ispuniti sve horizontalne uvjete, ali ostvaruju značajan doprinos u drugim oblicima akademskog rada. Zamjena \"1 za 2\" i \"2 za 4\" zadržava razinu zahtjevnosti, ali uvodi nužnu fleksibilnost. Ujedno se usklađuje s ciljevima europskog istraživačkog prostora (ERA), koji promiče priznavanje raznolikih oblika doprinosa znanstvenika i transparentnije sustave vrednovanja. Znanstveno-stručni doprinos okosnica je rada nastavnika i istraživača, na što otpada i većina radnih sati. Stoga, ne mogu se ovi kriteriji deklarirati kao selektivni u smislu da ako su zadovoljeni svi horizontalni kriteriji znanstveno-stručni doprinos nije niti nužan. Opseg aktivnosti koje se vrednuju u postupku izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto značajno je reduciran u odnosu na postojeće propise (Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja, NN 122/17, 120/21) i prijašnje prijedloge Nacionalnih kriterija. Navedeno djeluje demotivirajuće i demoralizirajuće na pristupnike. S obzirom da se posao nastavnika na visokim učilištima sastoji od daleko šireg spektra aktivnosti bilo bi poželjno da se te aktivnosti adekvatno vrednuju prilikom napredovanja i da imaju veći utjecaj nego što je u predloženom rješenju."]
[868,"DANIJELA SOKOLIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","OČITOVANJE KATEDRE ZA ORGANIZACIJU I MENADŽMENT EKONOMSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (pročelnica Katedre prof. dr. sc. Danijela Sokolić): \nČlanak 7. Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa, stavak f. „rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji“. Prijedlog je izmijeniti Kriterij mentorstva inozemnom doktorandu obzirom da se fizičko provođenje vremena doktoranda minimalno mjesec dana na domaćoj instituciji smatra nerealnim u današnjem virtualnom okruženju."]
[869,"DUNJA ANĐIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić) B1) Horizontalni kriteriji, čl.6, st.3.: - mentorstvo ili komentorstvo barem jednog obranjenog doktorskog rada; pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom; jednom doktorskom radu mogu biti pridružena maksimalno dva mentora \nPRIJEDLOG: pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je bio institucijski mentor doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad i ima objavljen barem jedan zajednički rad s doktorandom, samo u slučaju da ustanova samostalno izvodi Doktorski studij (u slučaju da je pristupnik zaposlen na ustanovi koja samostalno ne izvodi Doktorski studij, dovoljna je objava rada s doktorandom kojem je mentor ili komentor, i ne nužno institucijski mentor)\n B2) Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, čl.7, st.3:\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).  \nPostojeći prijedlog ograničava vrednovanje institucijskih doprinosa isključivo na najviše čelne funkcije (rektor, dekan, ravnatelj), zanemarujući širok spektar sustavnog rada nužnog za funkcioniranje sveučilišta i instituta. \nPRIJEDLOG: Predlaže se proširenje kriterija na rad u povjerenstvima (Povjerenstvo za RPL, Etičko Povjerenstvo za znanstvena istraživanja...), odborima, vođenje studijskih i cjeloživotnih programa i Centara / \nPRIJEDLOG: Pristupnik je najmanje godinu dana mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti\nPRIJEDLOG: Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, te obnašanje dužnosti u minimalno tri povjerenstva na razini fakulteta ili sveučilišta, laboratorija pri instituciji, međunarodnu koordinaciju (ERASMUS, CEEPUS), alumni udruge i slično."]
[870,"KRISTINA URBANC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","2b - rad urednika sadrži sasvim drugačijiu razinu odgovornosti u odnosu na članove uredništva što je važno prepoznati i vrednovati  u skladu s opsegom posla i odgovornošću."]
[871,"KRISTINA URBANC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","slažem se"]
[872,"JASMINA ROKOV PLAVEC","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Ukoliko Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj ne uvaži prijedlog (molim pogledati moj komentar vezano uz članak 6. stavak 2.) da mentorstvo doktoranda može biti alternativa kriteriju vođenja kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta ili kompetitivnog razvojnog ili stručnog ili institucijskog projekta za izbor na radno mjesto razine 3 (članak 6. stavak 2.) predlažem da se kriterij mentorstva doktoranda (opisan u članku 6. stavak 3.) uvrsti u članak 7. stavak 2. kao jedan od kriterija znanstveno-stručnog doprinosa. Smatram da je mentorstvo doktoranda važna znanstvena (i obrazovna) aktivnost, te ako se ne uvrsti kao alternativni kriterij za izbor na radno mjesto razine 3, onda neka se barem omogući da služi kao jedan od “zamjenskih” kriterija. \nSmatram da je mentorstvo doktoranda barem jednakovrijedno kriteriju f) u članku 7. stavku 2. (u kojem se navodi rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima). Naime, mentor doktoranda mora osmisliti smisleno znanstveno istraživanje koje u konačnici mora rezultirati obranom doktorske disertacije i barem jednim zajedničkim radom, mora osigurati sredstva za navedeno istraživanje i za odlaske doktoranda na znanstvene konferencije te općenito mora brinuti o razvoju doktoranda. Osim toga, mentorstvo doktoranda je dugotrajan proces i obično traje 4 – 6 godina."]
[873,"ARIAN RAJH","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 7. st. 3. mogao bi imati za posljedicu izbjegavanje vođenja poslova u radnim grupama, sekcijama znanstveno-stručnih udruženja i sličnih poslova koji donose korist društvu u cjelini, koji su se do sada obavljali pretežno volonterski, ali su mogli biti valorizirani. Primjerice, moglo bi se dogoditi da neko resorno ministarstvo želi oformiti radnu grupu za izradu smjernice, akta ili sličnog proizvoda koji može biti važan za resor, no da vrlo teško pronađe djelatnike iz sustava sveučilišta."]
[874,"MARTINA KRAMARIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Zbog čega se vrednuje samo rad s gostujućim inozemnim znanstvenicima, a ne vrednuje odlazak znanstvenika u inozemstvo i boravak u inozemnoj ustanovi i rad na projektu (na stranom jeziku) ako je taj boravak rezultat dobivanja stipendije ili bilo kakvog drugog vida financiranja koji je išao preko natječaja?"]
[875,"VJEKOSLAV TADIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predlažem nadopuniti i proširiti ove kriterije sa prijedlogom rektorskog zbora, te omogućiti zamjenu 2 horizontalna uvjeta sa posebnim uvjetima"]
[876,"VJEKOSLAV TADIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Recenziranje projekata ? Dali ovdje ulaze i NPOO projekti?"]
[877,"VJEKOSLAV TADIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","\"Članstvo u organizacijskom ili programskom odboru triju međunarodnih znanstvenih skupova\" - dali je programski = znanstveni odbor?"]
[878,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Osim već navedenih kriterija, smatram da bi u sklopu nacionalnih kriterija trebalo uvrstiti i sljedeće pokazatelje znanstvenog, stručnog i institucionalnog doprinosa, osobito kada je riječ o izboru na viša znanstveno-nastavna radna mjesta:\n\nKriterij prezentiranja radova na znanstvenim ili stručnim skupovima (domaćim i međunarodnim) – Predlažem da se uvrsti kriterij prema kojemu bi kandidat nakon posljednjeg izbora trebao biti autor ili koautor najmanje pet izlaganja (usmeno ili putem postera) na znanstvenim ili stručnim skupovima, od čega barem dva izlaganja na međunarodnim znanstvenim skupovima na engleskom jeziku ili službenom jeziku EU (osim hrvatskog). Izuzetak bi činila područja filologije usmjerena na hrvatski jezik. Napomena: međunarodni skup podrazumijeva barem jedan odbor sastavljen od članova iz najmanje tri države.\n\n\nKriterij sudjelovanja u vođenju alumni udruge – Članstvo u tijelima alumni udruga ili vođenje alumni udruge na razini sastavnice/sveučilišta također predstavlja institucionalni i strateški doprinos visokom obrazovanju.\n\nKriterij članstva u međunarodnim ili nacionalnim tijelima za znanost i visoko obrazovanje – Smatram izuzetno važnim ponovno uvrštavanje ovog kriterija, koji je, nažalost, izostavljen u novim prijedlozima. Aktivno sudjelovanje u radu europskih i nacionalnih znanstveno-obrazovnih tijela (npr. Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, Saborski odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, tijela AZVO-a, tijela HRZZ, Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala, sektorska vijeća HKO-a, tijela Agencije za mobilnost i programe EU, imenovani članovi nacionalnih programskih odbora za okvirne programe EU, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja (radne skupine za Državnu maturu i sl.), tijela Agencije za odgoj i obrazovanje (državna natjecanja za učenike, stručni ispiti za nastavnike i slično), tijela Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, nacionalna područna znanstvena vijeća, matični odbori i druga tijela nadležna za znanost i visoko obrazovanje koja imenuju tijela državne uprave ili druga javnopravna tijela) predstavlja važan doprinos razvoju sustava znanosti i visokog obrazovanja, te bi svakako trebalo biti priznato kao relevantan kriterij.\n\nUz sve navedeno, predlažem i izmjenu postojećeg kriterija iz točke g) – umjesto obveze dokazivanja dvije pozitivno ocijenjene prijave projekata, smatram primjerenim sniziti prag na jednu pozitivno ocijenjenu prijavu, kako bi kriterij bio realniji i dostupniji širem krugu kandidata, osobito u kontekstu ograničenih izvora financiranja i velike konkurencije na projektima.\n\nTakođer kriterij pod b) bi se trebao razdvojiti i kao zaseban kriterij navesti;\nKriterij uređivanja zbornika radova ili zbirne znanstvene knjige – Aktivnosti uređivanja znanstvenih publikacija značajno doprinose vidljivosti i razvoju znanstvene zajednice te ih treba posebno vrednovati."]
[879,"NIKOLINA MILETIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Nejasno je jesu li kriteriji iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa kumulativni ili se skupljaju iznova za svaki izbor. Primjerice, ukoliko pristupnik skupi 3 kriterija (npr. pozvano predavanje, uredništvo časopisa, članstvo u 3 programska odbora) i u napredovanju zamijeni jedan horizontalni uvjet s ta 3 stečena, poništavaju li se ili se i za svako iduće napredovanje mogu navoditi isti kriteriji?\n7.čl (3) Institucijski doprinos obuhvaća samo čelne dužnosti; više se ne vrednuju članstva u sveučilišnim tijelima (npr. Senat) kao ni ECTS/Erasmus koordinatorstvo, što nije poticajno za djelatnike\nČl. 7 (h) Smanjiti potreban broj recenziranih znanstvenih radova s 15 na 5. Recenzirati 15 znanstvenih radova može značiti 15 znanstvenih knjiga ili 15 znanstvenih članaka (ili bilo koju kombinaciju svih znanstvenih radova) (sukladno čl. 30 (2)); u svakom je slučaju 15 recenzija previše s obzirom na to da recenziranje radova iziskuje znanje, stručnost, vrijeme i posvećenost te da je to samo jedan od poslova članova akademske zajednice i kriterija za ispunjavanje."]
[880,"ZDRAVKA JELASKA MARIJAN","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","2.b - \"uređivanje časopisa – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine\"\n\nOvaj uvjet obezvređuje rad urednika koji se opsegom posla i odgovornošću ne može usporediti s radom člana uredništva ili gosta urednika znanstvenog časopisa. Rad urednika treba više vrednovati u skladu s opsegom posla i odgovornošću. Podržavam već izneseni prijedlog da se za članove uredništva traži da su svoju dužnost obavljali u razdoblju od minimalno dvije godine, a za goste urednike da su uredili barem dva broja znanstvenog časopisa ili jedan broj znanstvenog časopisa i jedan zbornik radova ili dva zbornika radova.\n\n2.f - \"rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\"\n\nBilo bi najbolje brisati \"pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku\", jer se ovim onemogućava inozemnim doktorandima i postdoktorandima učenje hrvatskog jezika ako to žele. Ako ima stuka kojima je komunikacija na stranom jeziku ipak važna, onda svakako uz filološke studije kao izuzetak valja dodati polje povijesti, jer strani povjesničari dolaze s određenim poznavanjem hrvatskog jezika koji im je nužan za korištenje izvora i općenito znanstveni rad, a u prvilu žele i usavršiti znanje hrvatskog jezika radi daljnjih istraživanja"]
[881,"HRVOJE VOLNER","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Čl. 7. stavak 1. Znači li to da šest kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa iz članka 7 može zamijeniti 2 horizontalna kriterija.\nČl. 7. stavak (3)  Ovdje nije jasno što se postiže ako je osoba bila više od tri puta na istoj ili različitim čelnim pozicijama, mijenja li i ovo jedan od horizontalnih kriterija"]
[882,"RENATO TOMAŠ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","proširiti izbor kriterija za znanstveno-stručni doprinos: a) trebalo bi vrednovati i mentorstvo/komentorstvo diplomskih/završnih radova (da je bio mentor/komentor najmanje 5 obranjenih diplomskih/završnih radova); b) da je objavio \nbarem 1 znanstveni ili stručni rad u koautorstvu sa studentom kojemu je bio mentor obranjenog diplomskog/završnog rada; c) da je sudjelovao u programima popularizacije znanosti (održano barem 1 popularno predavanje); d) da je \nsudjelovao u barem 1 mobilnosti na inozemnom visokom učilištu (Erasmus+) u svrhu znanstvenog usavršavanja ili zbog izvođenja nastave; d) suradnja s nastavnim bazama (rad s darovitim učenicima i njihovo vođenje u svrhu natjecanja \nna županijskom ili državnom nivou); e) da je uspostavio međunarodnu znanstveno-nastavnu suradnju s inozemnim institucijama; f) da je autor/koautor sveučilišnog priručnika ili udžbenika."]
[883,"NIKOLA VOJNOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","a. „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa“\nPostavlja se pitanje garantira li ovo umreženost s europskom znanošću ili se dokazuje znanje stranog jezika? Diskriminira se hrvatski jezik kao ravnopravni jezik u EU. Pridružujem se komentarima koji ističu nedostatak kriterija \"Sudjelovanje s prezentacijom rada na konferencijama.\""]
[884,"IVANA KNEŽIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","(1) „Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.“\n• Umjesto toga predlažem sljedeće:  „Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti jednim od kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\n(2) a. „pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa“.\n• Ovaj kriterij traži trostruko više u odnosu na trenutno važeće kriterije Rektorskog zbora. Kriterij bi trebao biti jedno pozvano predavanja na međunarodnom skupu i to bez dodatnog ograničenja jezika predavanja. Nadalje, ovi Nacionalni kriteriji više ni na koji način ne vrednuju prezentiranje radova na skupovima, kao što je to do sada bio slučaj. Stoga, umjesto kriterija kako je gore formuliran, kriterij bi trebao biti sljedeći: „pozvana predavanja i prezentacije radova na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na barem jednom međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu ili je kao autor ili koautor prezentirao najmanje pet radova na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima“.\nf. “rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji” \n• Nejasna i neprecizna formulacija te diskriminirajuća po hrvatski jezik. Osim toga, ovaj kriterij je vrlo teško ostvariv s obzirom na atraktivnost hrvatskih sveučilišta stranim doktorandima i poslijedoktorandima. \nh. “recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova”. \n• Smanjiti na 5 radova, kao što je to u trenutno važećim uvjetima Rektorskog zbora.\n (3) “Kriterij institucijskog doprinosa odnosi se na obnašanje čelne dužnosti u sustavu visokog obrazovanja i znanosti – pristupnik je najmanje polovinu mandata obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti (a nije smijenjen zbog povrede radnih obveza).” \n• Dodati: članstvo u sveučilišnim tijelima te voditeljstva u tijelima na sastavnici, kao što stoji u trenutno važećim uvjetima Rektorskog zbora."]
[885,"ANTE DŽOLAN","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7., stavak 2., točka d - članstvo u organizacijskom ili programskom odboru domaćeg znanstvenog skupa se u potpunosti zanemaruje, što baš i nije poticajno za organiziranje domaćih skupova. U važećim uvjetima se bar vrednovala funkcija predsjednika organizacijskog ili programskog odbora domaćeg znanstvenog skupa, ovim prijedlogom nije niti to. Na ovaj način sami apsolutno obezvrjeđujemo sve domaće u odnosu na međunarodno, a onda nema potrebe ni da radimo domaće. Ima li smisla formulaciju promijeniti u npr. \"članstvo u organizacijskom ili programskom odboru jednog međunarodnog ili dva domaća znanstvena skupa.\""]
[886,"DUBRAVKA KLASIČEK","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Zbog kojeg razloga u kriterijima znanstveno-stručnog doprinosa više nema npr. uvjeta izlaganja na međunarodnim skupovima i popularizacije znanosti? Pa to su iznimno važne aktivnosti i polazatelji kvalitete znanstvenika. Također, zašto se kriterij institucijskog doprinosa sveo na samo jedan (od prethodnih 10 ako se ne varam)? I što je s kriterijem nastavnog doprinosa? Koliko vidim, on se više ne spominje (moguće da griješim i da se nalazi negdje drugdje, no mislim da ga stvarno više nigdje nema). Po meni, svakako je došlo vrijeme da se taj kriterij revidira i da se u njemu učine određene intervencije, no kako je moguće da više uopće ne postoji? A glavna zadaća većine nas koji radimo u ovom sustavu je upravo obrazovanje studenata i rad u nastavi. To je naša glavna zadaća i zbog toga i jesmo tu. Da nema studenata, budimo iskreni, ne bi nikoga od nas ni bilo ovdje niti bismo trebali ikakve kriterije za napredovanje. A sad nam se očito ta naša glavna djelatnost (angažman u nastavi) više neće vrednovati?! Potpuno je neshvatljivo što se htjelo napraviti sužavanjem svih ovih kriterija. \nUvjet rada s inozemnim doktorandima je potpuno nepotreban, jer mi nismo, niti ćemo ikada biti, zemlja atraktivna stranim studentima te ovaj uvjet teško da će ispuniti puno osoba. A da ne govorim o načinu na koji će itko dokazati da je vodio komunikaciju s tim studentom na stranom jeziku. Osim ako se ubuduće sva komunikacija ne bude snimala (što je potpuno suludo).  Kad se čitaju neke od ovih izmjena, stječe se dojam da se ovi uvjeti mijenjaju samo promjene radi. Bez ikakve druge svrhe."]
[887,"ANTE DŽOLAN","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Vezano uz članak 7, točka 3. U još uvijek važećim nužnim uvjetima za obnašanje čelne dužnosti stoji: \"Da je obnašao čelnu dužnost na visokom učilištu ili čelnu dužnost u strukovnoj ili znanstvenoj asocijaciji na nacionalnoj ili međunarodnoj razini iz svojeg znanstvenog područja ili čelnu dužnost u široj akademskoj zajednici. Čelnim dužnostima na visokom učilištu smatraju se dužnosti rektora, prorektora, dekana, prodekana, pročelnika sveučilišnog odjela, zamjenika pročelnika sveučilišnog odjela i povjerenika za određeni djelokrug rada na sveučilišnom odjelu.\" Za razliku od ove formulacije, predložena u novim uvjetima je dosta štura i ne definira koje funkcije su obuhvaćene čelnom funkcijom. Stoga predlažem da se za ovu točku preuzme tekst iz trenutno važećeg dokumenta. Što se tiče ograničavanja čelne funkcije na najmanje polovinu mandata, mišljenja sam da je bolje ograničavati na broj akademskih godina obnašanja iste. Npr. Prije je dekanski mandat trajao dvije godine pa se dobije da je 1 ak. godina polovina mandata. Sada je dekanski mandat tri godine pa bi polovina mandata bila 1,5 akademskih godina. Zato mi se čini logičnije minimalno trajanje obnašanja čelne funkcije ograničiti na npr. 1 akademsku godinu."]
[888,"IVAN SABOL","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Potrebno je redefinirati terminologiju jer \"Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa \" definirani u Čl 7 zapravo nisu kriteriji. Netreba ih zadovoljiti. već služe samo za izbjegavanje zadovoljavanja horizontalnih kriterija.\nSmatram da se ovaj članak treba uklopiti u \"horizontalne kriterije\" a ne definirati kao zasebnu kategoriju \"kriterija koje netreba imati\""]
[889,"IVANA VRSELJA","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Trenutni horizontalni kriteriji gotovo u potpunosti zanemaruju institucijske doprinose, osim onog koji se odnosi na obnašanje čelne dužnosti. Pritom se ne prepoznaje niti vrednuje kontinuirani i često zahtjevan rad u sveučilišnim tijelima, odborima, povjerenstvima, angažman u organizaciji i vođenju nastavnih baza, studija i sl. Ovi oblici doprinosa ključni su za funkcioniranje i razvoj akademske zajednice te bi, shodno tome, trebali biti i adekvatno vrednovani."]
[890,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar stavka 2f, članak 7:\n\n\"f. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorand u ili poslijedoktorandu , pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\"\n\nOvom se odredbom automatski umanjuje vrijednost aktivnosti u kojoj je znanstvenik domaćin gostujućem domaćem doktorandu ili poslijedoktorandu. Po čemu bi točno značaj i aktivnosti domaćih doktoranada ili poslijedoktoranada i njihovo ugošćavanje trebali bili unaprijed pretpostavljeni kao manje vrijedni od aktivnosti i ugošćavanja inozemnih kolega? Zašto se ne bi poticala i ugošćavanje domaćih znanstvenika, vrsta aktivnosti koja je trenutno vrlo rijetka a mogla bi unaprijediti znanstveni i stručni rad djelatnika."]
[891,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar stavka 2e, članak 7:\n\n\"e. dodijeljena međunarodna ili istaknuta domaća nagrada za znanstveni, nastavni ili stručni rad\"\n\nPrihvaćanje ovog prijedloga bi u prijevodu značilo da ako netko dobije neistaknutu međunarodnu nagradu to za napredovanje vrijedi kao da je dobivena istaknuta domaća nagradu. Ovaj pristup u oblikovanju kriterija za napredovanje, vodit će do automatske diskriminacije domaćih nagrada, kao i drugih neinozemnih aktivnosti. \nNažalost, tendencija automatskog pridavanja manje vrijednosti domaćim aktivnostima u odnosu na inozemne aktivnosti djelatnika je prisutna u mnogim stavkama ovog dokumenta. Ujedno, takav pristup nije utemeljen argumentacijom već se to predstavlja kao očito. Stoga bi mnoge stavke u dokumentu u tom smislu trebalo revidirati da se ne kreće od pogrešne, neutemeljene pretpostavke da se različite znanstvene, stručne i druge aktivnosti koje djelatnici obavljaju na području Hrvatske automatski smatraju manje vrijednima od istih ili sličnih aktivnosti koje se obavljaju bilo gdje izvan Hrvatske."]
[892,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar na stavak 2b, članak 2:\n\n\"b. uređivanje časopisa – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva  zbornika radova  ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine.\" \n\nDosta djelatnika je u poziciji da zbog različitih vanjskih faktora na koje nemaju utjecaja, nije u prilici njednom uređivati zbornik radova, tako da ovaj prijedlog treba revidirati da se smanji količina zbornika s dva na jedan. Također, uz to treba dodati i vrednovanje uredništvo zbirnih znanstvenih knjiga ili znanstvenih monografija kao jedan od uvjeta, kao što je to u do sada važećim uvjetima za napredovanje."]
[893,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar na stavak 2, članka 7:\n„(2) Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su: \na. pozvana predavanja na međunarodnim  znanstvenim ili stručnim skupovima  – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem tri međunarodna znanstvena ili stručna skupa“\n\nOvime se obezvređuje pozvana predavanja na domaćim znanstvenim i stručnim skupovima. U praksi, takva predavanja mogu biti jednako relevantna i značajna kao i ona na međunarodnim znanstvenim i stručnim skupovima. Danas nam svaki dan dolaze meilovi s ponudama da budemo pozvani izlagači na međunarodnim i stručnim skupovima, uz 'malu' financijsku naknadu koju za to trebamo platiti ili uz cijenu da svojim izlaganjem pružimo legitimitet međunarodnim znanstvenim i stručnim skupovima upitne vrijednosti. Stoga ova odredba, na način kako je predložena, može dovesti do inflacije pozvanih predavanja na takvim predatorskim/sivozonaškim međunarodnim skupovima, a da isti djelatnici ujedno zanemaruju pozive od organizatora domaćih kvalitetnih skupova jer se prema trenutnom prijedlogu kriterija to ne vrednuju na temelju domaćih pozvanih izlaganja ne ostvaruju uvjet za napredovanje."]
[894,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","U prijedlogu dokumenta se smanjuje broj i vrijednost kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, nauštrb povećanja značaja sudjelovanja u projektima i ostvarenja određenih razina citiranja. To nije primjeren pristup jer druge aktivnosti u kojima djelatnici sudjeluju, a koje se po ovom prijedlogu više ne bi vrednovale (poput popularizacije znanosti)  također su bitne. Tko to uopće može pouzdano znati i odrediti što je među svim tim različitim aktivnostima bitnije, a posebno kada se prijedlog ovog dokumenta koji donosi znatne promjene i vodi prema neprimjerenoj komercijalizaciji visokoškolskog sustava, predlaže bez ikakve analize, usporedbe, argumentacije."]
[895,"MIRKO DUIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Ako u dokumentu ostanu horizontalni kriteriji u predloženom ili sličnom obliku, a što zbog prethodnoga što sam naveo i što su neki od kolega naveli u komentarima, ne bi bilo dobro, onda mora biti više zamjenskih kriterija za horizontalne kriterije te mogućnost da se više od jednog horizontalnog kriterija zamijeni nekima od navedenih zamjenskih kriterija. Također, trebala bi biti dovoljna dva kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa, ali i nastavnog doprinosa (!) da se zamijeni jedan horizontalni kriterij. \nPrimjer koji ukazuje na neadekvatnost trenutnog prijedloga kriterija je da znanstvenik može imati 30% ili 60% više bodova iz objavljenih radova, nego što je potrebno za napredovanje u fazi u kojoj se nalazi. Takav učinak iznad norme je možda i vredniji ili relevantniji nego da li je netko sudjelovao u projektu te da li je bio citiran određeni broj puta.\nTakođer bi kao zamjenske kriterije za horizontalne kriterije trebalo uvesti i nastavne kriterije. Ako je netko u velikoj mjeri sudjelovao u izvođenju nastave, one koja se boduje tj. normira, kao i one koja se ne boduje tj. ne normira (npr. nastava u sklopu međunarodnih projekata, nastava za Erasmus studente...), bilo bi korektno i smisleno da se taj znatan višak nastavnog angažmana pretoči u 'bodove' kojima može nadomjestiti manju aktivnost u predloženim horizontalnim kriterijima."]
[896,"DINO LOVRIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Po stavku (2) jednako je vrijedno dobivanje istaknute nagrade koju dodjeljuju renomirane institucije kao i domaćinstvo stranom doktorandu u trajanju od minimalno mjesec dana?!? S komunikacijom još na stranom jeziku? Možda bi bilje bilo zamijeniti (f) s nekim konkretnim uvjetom."]
[897,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","u kriterij institucijskog doprinosa trebalo bi dodati i Uvjet dobivanja nagrade ili priznanja akademskih institucija i udruga"]
[898,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Pod institucijskim doprinosom bi trebalo dodati i sudjelovanje u povjerenstvima, odborima i radnim skupinama na instituciji., Također obavezno uklujčiti i rad u ALUMNIJIMA- sudjelovanje u vođenju alumni udruga"]
[899,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","gdje je nestao kriterij Uvjet sudjelovanja u programima popularizacije znanosti ( Noći istraživača, Festivali znanosti) i sl? Smatram da to obavezno treba biti jedan od kriterija"]
[900,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","što se tiče kriterija znanstveno - stručng doprinosa, ostavili ste samo kriterij pozvanih predavanja a nestao je kriterij - Uvjet prezentiranja radova na znanstvenim ili stručnim skupovima (domaćim i međunarodnim) odnosno poster ili usmena izlaganja ? Misllim da tu treba dodati taj uvjet ( koji je i pretehodno postojao) jer čemu je svrha poster izlaganja ako se ona više ne vrednuje? Tako da treba dodati nešto slično onome što je i prethodno bilo propisano npr .,Da je kao autor ili koautor putem postera ili usmenog izlaganja prezentirao najmanje tri rada na domaćim ili međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima (uvjet za izbor u zvanje docenta), odnosno da je kao autor ili koautor putem postera ili usmenog izlaganja, nakon izbora u prethodno znanstveno-nastavno zvanje, prezentirao najmanje pet radova na znanstvenim ili stručnim skupovima od kojih najmanje dva na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima (uvjet za izbor u viša znanstveno-nastavna zvanja)."]
[901,"IGOR PETROVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predlažem nadopunu kriterija h. \n\nh. recenziranje minimalno 15 znanstvenih radova kategorije A"]
[902,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Kriterij b - izbaciti gostujuće urednike i povećati razdoblje na 3 godine. U kriterije institucijskog doprinosa dodati članstva u sveučilišnim tijelima i voditeljstva u tijelima na sastavnici."]
[903,"LUKA BATISTIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Predlažem pod kriterije institucijskog doprinosa (3) dodati: Uvjet članstva u sveučilišnim tijelima i voditeljstva u tijelima na sastavnici - Da je temeljem imenovanja u barem jednom mandatu bio član tijela Rektorskog zbora, sveučilišnih tijela ili voditelj tijela na sastavnici (odbori, povjerenstva, radne skupine i sl.) ili voditelj sveučilišnog ili specijalističkog studija."]
[904,"ROBERT KUDELIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto razine 2, 3 i 4 može se zamijeniti s dva kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka.\n\nStručnjaci koji će ići u spomenute izbore u službi su mnogih aktivnosti, izuzev znanstveno-nastavnih i znanstvenih kriterija, oni su često i u ulogama: dekana, prodekana, voditelja odjela ili laboratorija, člana ili predsjednika povjerenstva, volontera, rektora, prorektora, člana ili predsjednika odbora/vijeća, urednika, recenzenata, članova odbora konferencija itd. – iscrpan popis bio bi izvan ovog komentara. Stoga je potrebno imati na umu i taj aspekt, a kao i činjenicu kako je vrijeme do sljedećeg izbora definirano na 5 godina. To znači kako uvjete treba postaviti realno i motivacijski te je umjesto tri kriterija potrebno tražiti dva, a radi zamjene s horizontalnim kriterijima.\n\na. pozvana predavanja na međunarodnim znanstvenim ili stručnim skupovima – pristupnik je bio pozvani predavač i/ili je održao plenarno predavanje na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, ili na jeziku struke kad je riječ o filološkim studijima na barem jednom međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu.\n\nS obzirom na to kako se gleda više kriterija, jedno je pozvano predavanje adekvatno.\n\nc. recenziranje projekata – pristupnik je bio recenzent (izvjestitelj ili član panela) za barem jedan kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni, institucijski ili stručni projekt\n\nTrebalo bi navesti i institucijske projekte.\n\nd. članstvo u organizacijskom ili programskom odboru dva međunarodna znanstvena skupa\n\nKonferencijski odbori su rotacijskog karaktera te bi trebalo zamijeniti s uvjetom od dva, a umjesto tri.\n\nObrisati, „f. rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji”\n\nNaime, Hrvatska nije zemlja kao što je naprimjer SAD, ili neke druge, gdje je poželjno i popularno ići na mobilnost, a posebno kada su u pitanju doktorandi i poslijedoktorandi. Stoga nije smisleno stavljati uvjet koji će realno imati malu vjerojatnost ispunjavanja i koji će vjerojatno više biti određena „slučajnost,” nego mjerilo umrežavanja i međunarodne kolaboracije, a vrlo je često kod ovakvih situacija problem i financiranje takve dolazne mobilnosti u slučaju neka osoba koja dolazi na mobilnost nema zatvorenu financijsku konstrukciju. Ako se želi mjeriti međunarodna kolaboracija, onda treba mjeriti broj znanstvenih radova objavljenih s autorima izvan Hrvatske u relevantnim bazama i u časopisima.\n\ng. prijava na natječaj za projekt – pristupnik je kao voditelj projekta ili institucijski voditelj radnog paketa imao jednu pozitivno ocijenjenu prijavu na kompetitivni znanstveno-istraživački, kompetitivni razvojni ili stručni projekt, ili institucijski projekt, a koja nije financirana\n\nS obzirom na to kako se traži više zadovoljenih uvjeta, a imajući na umu što se zamjenjuje, jedna je pozitivno ocijenjena prijava nužna i dovoljna.\n\nh. recenziranje minimalno 5 znanstvenih radova \n\nRecenziranje znanstvenih radova ja posao koji zahtjeva značajan napor i stručnost, a posebno za časopise u prva dva kvartila u relevantnim bazama. Imajući na umu spomenuto kao i potrebu zadovoljavanja ostalih kriterija i ostalih aktivnost s kojima se članovi akademske zajednice bave, broj od 15 recenzija je ekstreman, stoga je potrebno promijeniti na 5 recenzija, a što će biti u skladu s razdobljem izbora i ostalim uvjetima i obavezama.\n\nPod institucijskim doprinosom bi trebalo dodati i sudjelovanje u povjerenstvima, odborima i radnim skupinama na instituciji.\n\nKao poseban komentar bih dao to kako nije dobro neka akademskom stručnjaku i znanstveniku izbor na više radno mjesto previše ovisi o nekoj drugoj strani, ipak je to njegov izbor i na temelju njegovih postignuća i meritokracije bi se se taj izbor trebao i vršiti; trebalo bi vrijediti: Svima iste prilike i svakome po zaslugama."]
[905,"LENA MALEŠEVIĆ PEROVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Komentar na stavak 2b): Izraz \"u razdoblju od minimalno jedne godine\" nije dovoljno jasno definiran – nije razvidno odnosi li se taj vremenski okvir na sve prethodno navedene aktivnosti ili samo na posljednju. Posebno je problematična primjena tog vremenskog uvjeta na aktivnost poput \"gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa\", budući da je riječ o jednokratnoj ulozi koja se, po prirodi stvari, ne može protezati kroz razdoblje od jedne godine."]
[906,"HRVOJE KALINIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Članak 7.  (dodatak - vidi također Članak 6)\n\n (2) Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su: \n\nj. institucijsko vođenje radnog paketa - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog radnog paketa kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta, gdje je ukupna vrijednost radnih paketa koje je vodio minimalno XXX.\n\nk. vođenje stručnih projekata - pristupnik je bio voditelj stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća YYY\n\n\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa\n\nb. institucijsko vođenje kompetitivnog razvojnog projekta - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog kompetitivnog razvojnog projekta zbirne vrijednosti ZZZ."]
[907,"HRVOJE KALINIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Izrazi \"članstvo\", \"vođenje\" i \"mentorstvo\" mogu se dvojako tumačiti, a obično podrazumijevaju da je netko član, voditelj ili mentor u trenutku kada se propituje njegovo članstvo, voditeljstvo ili mentorstvo. Pretpostavljam da prijedlog Kriterija ne ide u tom smijeru, a potvrda moje pretpostavke (barem za slučaj mentorstva/komentorstva) dan je u nastavku trećeg paragrafa trećeg stavka ovog članaka koji kaže \"pristupnik ispunjava ovaj kriterij ako je *bio* institucijski mentor doktoranda\". Predlažem da se na sličan način formuliraju i prethodna dva paragrafa. Također, predložio bih da se vođenje paketa i projekta ne stavlja u istu kategoriju. Stoga predlažem formulaciju (koju usklađujem sa Člankom 7):\n\nČlanak 6. \n\n(1) Na radno mjesto razine 2 može biti izabran pristupnik koji koji ispunjava sljedeće kriterije:\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelova u izvođenju barem jednog projekta, koji može biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekt.\n\n(2) Na radno mjesto razine 3 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem dva projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio barem jedan kompetitivni projekt (bilo da je znanstveno-istraživai, razvojni, institucijski ili stručni, pri tome se isti projekt može računati i u ovoj i u prethodnoj točki) i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1.\n\n(3) Na radno mjesto razine 4 može biti izabran pristupnik koji ispunjava sljedeće kriterije:\n\n- članstvo na projektima - pristupnik je kao član projektnog tima sudjelovao u barem tri projekta, koji mogu biti kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni ili stručni ili institucijski ili ostali projekti i\n\n- voditeljstvo projekta - pristupnik je vodio kompetitivni znanstveno-istraživački ili kompetitivni razvojni projekt (kako je voditelj tima je ujedno i član tima projekt se vrjednuje i kao jedan od tri projekta iz prethodnog paragrafa) i\n\n- mentorstvo doktoranada - pristupnik je bio jedan/institucijski mentor (od najviše dva mentora imenovana na doktorskom radu) doktoranda koji je uspješno obranio doktorski rad te s doktorandom ima objavljen barem jedan zajednički rad i\n\n- citiranost - pristupnik ima ostvaren minimalan broj citata bez autocitata koji je propisan u Tablici 1. \n\n\nInstitucijsko vođenje paketa u vođenje stručnih pojekata mi se čine prikladniji za Članak 7. Kako već postoje tri kategorije (koje se po iznosima financiranja i raspodjeli odgovornosti značajno razlikuju), te kako postojeći prijedlog predlaže da tri kriterija iz Članka 7 mogu mijenjati jedan kriterij iz Članka 6 predlažem sljedeću formulaciju (kao dodatak, ne ulazeći u raspravu o konkretnim iznosima i razlikama između znanstvanih disciplina/područja i projekata):\n\nČlanak 7. \n\n (2) Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa su: \n\nj. institucijsko vođenje radnog paketa - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog radnog paketa kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta, gdje je ukupna vrijednost radnih paketa koje je vodio minimalno XXX.\n\nk. vođenje stručnih projekata - pristupnik je bio voditelj stručnih projekata čija je zbirna vrijednost jednaka ili veća YYY\n\n\n(3) Kriterij institucijskog doprinosa\n\nb. institucijsko vođenje kompetitivnog razvojnog projekta - pristupnik je bio institucijski voditelj barem jednog kompetitivnog razvojnog projekta zbirne vrijednosti ZZZ."]
[908,"TANJA VUČKOVIĆ JUROŠ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","---\"uređivanje časopisa – pristupnik je bio urednik ili član uredništva jednog znanstvenog časopisa ili gost urednik jednog broja znanstvenog časopisa ili urednik dva zbornika radova ili u području Humanističke znanosti serijskih publikacija znanstvenih knjiga (biblioteka/nakladničkih nizova i sl.) u razdoblju od minimalno jedne godine\"\n\nOvaj uvjet potpuno obezvređuje rad urednika koji se svojom napornošću, teretom i odgovornošću ni blizu ne može usporediti s radom člana uredništva ili gosta urednika znanstvenog časopisa. Rad urednika more imati veću snagu, što bi se moglo riješiti da se za članove uredništva traži da su svoju dužnost obavljali u razdoblju od minimalno dvije godine, a za goste urednike da su uredili barem dva broja znanstvenog časopisa ili jedan broj znanstvenog časopisa i jedan zbornik radova ili dva zbornika radova.\n\n---\"rad s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu, pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji\"\n\nTreba brisati \"pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku\". To nije ni na koji način relevantan kriterij znanstvenog i mentorskog rada. Čak i da nije besmislen i nevažan kriterij (a jest), što to točno znači - da ako dođe inozemni student koji zna ili uči hrvatski jezik i želi sudjelovati u radu na hrvatskom jeziku, to se tom studentu ne smije omogućiti?!!"]
[909,"KRUNO KARDOV","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","stavak f, predlažem brisati \"pri čemu se komunikacija odvijala na stranom jeziku (s iznimkom filoloških studija) i\". Nije relevantno na kojem se jeziku odvijala komunikacija niti je to jednostavno dokazati. Toliko je mali broj dolazne mobilnosti na hrvatske institucije na doktorskoj ili postdoktorskoj razini da bi se moglo tvrditi da je svako ugošćivanje i mentoriranje ili supervizorstvo stranih istraživača važan doprinos."]
[910,"NIKOLA VOJNOVIĆ","Kriterij znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa,\nČlanak 7. ","Pod f. Koji rad? Znanstveni? Stručni? Ili nešto drugo? Koji će dokaz pristupnik podnijeti pod f.?  Audiovizualne snimke kontakata s inozemnim kolegom? Korespondenciju elektroničkom poštom? Koji strani jezik? Treba li dodati jezike EU, osim hrvatskog jezika? Je li strani jezik bošnjački, srpski ili crnogorski?"]
[911,"SVEUČILIŠTE VERN","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Radi ujednačene primjene predlažemo daljnje definiranje tko je autor \"nositelj problematike\"."]
[912,"SVEUČILIŠTE VERN","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Trenutna praksa, prema kojoj članak s velikim brojem autora, a pri čemu svaki autor vrijedi jednako kao da je jedini autor, nije pravedna i ne odražava stvarni doprinos pojedinca. Znanstvena područja Tehničke znanosti i Humanističke znanosti te znanstveno polje Sigurnosne i obrambene znanosti jedina sustavno vrednuju broj autora, dok ostala područja to ne čine, bez jasnog opravdanja za takve razlike. Predlažemo uvođenje univerzalnog sustava ponderiranja doprinosa prema broju autora za sva znanstvena područja ili barem njihovo ujednačavanje."]
[913,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Potrebno je jasno propisati na koji period se odnose odredbe članaka 8. do 38. o broju novih radova objavljenih nakon zadnjeg izbora, s obzirom na promjene zakonodavnog okvira. Valja jasno specificirati da li se period od zadnjeg izbora odnosi na izbor na radnog mjesto ili na izbor u znanstveno zvanje po starom zakonu."]
[914,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","U ime Sveučilišta u Zadru: \nU cijeloj glavi (ili možda bolje među Osnovne pojmove u Čl. 3) trebalo bi za sva znanstvena područja pojednostavniti i jasnije definirati kategoriju glavni autor. Negdje se spominje i prvi autor. Izdvajanje pojedinih specifičnosti (npr. spominjanje posljednjeg koautora u nizu) je stvarno nepotrebno. Što je s glavnim autorom ako je u pisanju rada sudjelovalo više znanstvenika iz više znanstvenih područja? Može li se u tom slučaju izdvojiti glavni autor u dionici nekoga znanstvenog područja? \nU svim područjima do tri autora bi se trebalo računati kao 1/1 autorstvo pa u svim tim slučajevima svaki od koautora glavni autor. U području humanističkih znanosti u kojem su kriteriji općenito najblaži, koautori su oštećeni jer se 1/1 računaju samo kada je riječ o dva koautora (čl. 30, st. 15). \nAutor bi trebao dokazati glavno autorstvo (u radovima gdje je više od tri koautora) supotpisanom izjavom svih ostalih koautora, osim u slučaju kada rad potpisuje kolaboracija (pri čemu je popis koautora kadšto biti dulji od teksta članka). \nKolaboracije bi trebalo posebno definirati i tretirati. Broj objavljenih radova (a posljedično i citata) koje supotpisuju svi članovi kolaboracije nije opravdano izjednačavati s brojem radova u kojima je moguće jasno utvrditi koautorski doprinos."]
[915,"SILVANA DUNAT","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Članak 7. (1)\nNejasna formulacija: Znači li ovo da se a) samo jedan od horizontalnih kriterija može zamijeniti s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa ili b) da se može zamijeniti više horizontalnih kriterija gdje će se svaki mijenjati s tri kriterija iz skupa kriterija znanstveno-stručnog doprinosa i institucijskog doprinosa?"]
[916,"IVAN SABOL","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Treba definitrati kamo spadaju ovi kriteriji u kontekstu Članka 4 koji definira/imenuje \"sve kriterije\" koji spadaju u Nacionalne kriterije."]
[917,"IVONA JUKIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Nisu posebnim poglavljima definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor u navedena nastavna radna mjesta."]
[918,"GORAN PETROVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","Treba jasnije istaknuti razliku između bodova i radova. Radovima veće težine treba pridijeliti više bodova. U svim tablicama treba navoditi isključivo bodove, u oblim zagradama navoditi potreban broj bodova od zadnjeg izbora. Tako će se lakše ujednačiti kriteriji po različitim područjima, pravednije vrednovati radove s više od četiri autora, patente i slično.\nUjedno će biti jednostavnije odrediti kriterije za reizbor koji moraju biti polovica kriterija za izbor a u tablicama se u uglatim zagradama može navesti potreban broj bodova za reizbor."]
[919,"ROBERT KUDELIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA II.","S obzirom na to kako kod reizbora stručnjak već ima izbor u znanstveno zvanje za trenutno radno mjesto, ne bi trebali postojati drugi, dodatni uvjeti jer su uvjeti za to radno mjesto već ispunjeni.\n\nS obzirom na to kako znanstveno-nastavna radna mjesta imaju i dodatne uvjete potrebno je za ta radna mjesta znanstvene uvjete prepoloviti, a kako bi postojala pravedna raspodjela uvjeta između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta. U suprotnome, znanstveno-nastavna radna mjesta imaju ekvivalentne uvjete znanstvenim radnim mjestima, ali onda dodatno na to još imaju dodatne uvjete za još jedno radno mjesto, a što nikako nije logično i korektno, a čak je možda i diskriminatorno."]
[920,"IVAN SABOL","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE I. ","Smatram da se poglavlja trebaju prezentirati konzistentno\nTj svako područje bi trebalo imati opće definicija (što se smatra radom uz eventualnu kategorizaciju ako se priznaju/traže radovi A B C \"jačine\")\nEventualne formule \nTu treba definirati i glavno autorstvo za polja koja se navode\n\nNakon toga treba biti poseban članak sa uniformno prezentiranom tablicom kvantitativnih kriterija koja uključuje \nMinimalni broj radova\nMinimani broj radova u pojedinom kvartilu (ili kategoriji ABC)\nMinimalni broj radova sa glavnim autorstvom\nMinimalnu razliku od prošlog izbora\nMinimalni broj radova za reizbor\nMinimalni broj delte za reizbor\n(eventualni dodatni specifični brojevi za egzotična područja)\n\nNakon toga treba doći članak koji definira eventualne bonus bodove ili druge načine olakšanja ispunjenja kriterija\n\nNakon toga trebaju biti posebitosti reizbora\n\n\nIstu šprancu treba sustavno primijeniti na sva poglavlja\n\nPodručje matematike i geografije odudaraju od ostatka pa ih se treba izdvojiti u zasebna poglavlja"]
[921,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Čl. 8. st. 4. Prethodno priopćenje\n\nS obzirom da je prethodno priopćenje vrsta znanstvenog rada, nema potrebe da je isti zasebno izdvojen."]
[922,"IVAN ZUPANC","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Primjedba na članak 8, stavak 1.\nPotrebno dodati i prethodno priopćenje jer je i to kategorija znanstvenog rada.\nPrimjedba na članak 8, stavak 4.\nDvije primjedbe.\nPrva primjedba na dio stavka „recenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama“ su radovi skupine (a2)\nPrijedlog:\nTe je radove potrebno uvrstiti u skupinu radova (a1) ako su recenzirane znanstvene knjige ili recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama zastupljena u WoSCC i Scopus.\nDruga primjedba.\nU polju Geografija znanstveni radovi koji su zastupljeni u bazama WoSCC i Scopus smatraju se radovima skupine (a1), a skupinu (a2) čine radovi u ostalim znanstvenim časopisima s međunarodnom recenzijom,\nrecenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama, recenzirani znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova i prethodna priopćenja.\n\nPitanje/primjedba: Zašto su prethodna priopćenja posebno izdvojena u okviru a2 radova kad je riječ o jednoj od kategorija znanstvenih radova u znanstvenim časopisima te kad prethodno priopćenje može biti i objavljeno u časopisu a1?\nPrijedlog:\nFormulirati članak/stavak tako da se prethodno priopćenje uvrsti i u a1 i u a2 kategoriju."]
[923,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Ponovno ističemo komentar da se ovim kriterijima favoriziraju dva izdavača, te da to nije u skladu s europskim tendencijama odmicanja od tradicionalne metrike."]
[924,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","stavak 1.\n'U znanstvene radove ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u nekoj od baza WoSCC, Scopus ili Medline. Podjela znanstvenih časopisa u kvartile (Q1, Q2, Q3, Q4) utvrđuje se prema izvješću o citiranosti iz baza [...] u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije [...].'\nPrimjenjuje li se na princip najpovoljnijeg ishoda za pristupnika samo na razvrstavanje radova u kvartile, ili i na definiranje znanstvenih radova: ukoliko se status zastupljenosti časopisa u bazama promijeni od godine publiciranja do dana podnošenja zahtjeva? Npr. ako je časopis bio zastupljen u dotičnim bazama u godini publiciranja rada, ali na dan podnošenja zahtjeva više nije, smatra li se rad 'znanstvenim radom' u smislu ovoga članka (iako je objavljan u znanstvenom časopisu koji (više) nije  zastupljen niti u jednoj od baza WoSCC, Scopus ili Medline)? Iz teksta članka bi se dalo implicitno zaključiti da se smatra (ako se razvrstava u kvartile tako da je povoljnije za pristupnika, a povoljnije je da je razvrstan u ikoji kvartil nego da nije ni u koji, slijedi da se prihvaća stanje kada je bio razvrstan u kvartil, odnostno kada je bio zastupljen u bazi), ali bi ipak valjalo modificirati tekst članka tako da se to i eksplicitno navede."]
[925,"RANKA GODEC","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Članak 8 definira pojam „znanstveni rad“ za područje Prirodnih znanosti i za područje Biomedicine i zdravstva. Te definicije, međutim, nema u ostalim područjima, što može dovesti do nedoumica prilikom vrednovanja."]
[926,"ANITA LUNIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","(1) Pod pojmom » znanstveni rad « (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se izvorni znanstveni članak, prethodno priopćenje ili pregledni znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu s međunarodnom recenzijom. \n\nObjašnjenje: prethodno priopćenje je, kao kategorija između izvornog i preglednog članka, prisutna u humanističkim znanostima."]
[927,"IVAN ZUPANC","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","(4) U polju Geografija znanstveni radovi koji su zastupljeni u bazama WoSCC i Scopus smatraju se radovima skupine (a1), a skupinu (a2) čine radovi u ostalim znanstvenim časopisima s međunarodnom recenzijom, recenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama i recenzirani znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova."]
[928,"IVAN ZUPANC","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","(1) Pod pojmom » znanstveni rad « (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se izvorni znanstveni članak, pregledni znanstveni članak ili prethodno priopćenje objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu s međunarodnom recenzijom."]
[929,"IVANA CRLJENKO","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Prema članak 8. (stavak 1), prethodna priopćenja nisu znanstveni radovi. U istom članku (stavak 4), prethodna priopćenja su znanstveni radovi a2 skupine. Potrebno je uskladiti.\nPrethodno priopćenje u časopisu koji je u Scopusu (Q2) prema gornjem je a2 rad. Dosad su to bili a1 radovi. Dapače, u hrvatskim geografskim (i drugim) časopisima u uputama autorima navode se kao jedna od tri vrste znanstvenih radova. Nije jasan razlog izbacivanja prethodnih priopćenja iz kategorije znanstvenih radova.\nKako vidimo, u području Biomedicina i zdravstvo (stavak 2) proširili su definiciju znanstvenog rada. Predlažem da se isto učini za polje Geografija, dodajući u definiciju prethodna priopćenja, tj. kako je naveo gospodin Nenad Tomašić."]
[930,"ANTE BLAĆE","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Pod člankom 8. st(1):\nZnanstveni rad trebalo bi definirati za sva znanstvena područja među Općim pojmovima u Prvom dijelu Nacionalnih kriterija, a ako postoji kakva posebnost onda ju treba izdvojiti u članke koji se odnose na pojedina znanstvena područja.\n\nPod člankom 8. st(4):\nDodati prethodno priopćenje pod znanstvene radove tj. preoblikovati stavak 4. na način kako je predložio gosp. Nenad Tomašić."]
[931,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Komentar na članak 8., st. (1) Potrebno je jasno i nedvosmisleno u Općim odredbama definirati znanstveni rad. U međunarodnim bazama i citatnim indeksima nemoguće je automatski odijeliti izvorni znanstveni od stručnog rada jer se oba indeksiraju pod pojmom \"Article\". Potrebno je definirati u kojem koraku vrednovanja se gleda znanstveni doprinos rada. \nTakođer, potrebno je definirati odnosi li se zastupljenost u bazama i indeksima na časopis u cjelini ili na  konkretan rad. Preporuka je zastupljenost (indeksiranost) gledati na razini rada jer časopis može vremenom biti izbačen iz baze iz različitih razloga (primjerice, više ne udovoljava rigoroznim kriterijima)"]
[932,"IVICA AVIANI","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Primjedba na članak 8., stavak 3. – kriterij autorstva u kolaboracijama\nVećina znanstvenih časopisa danas ima jasne smjernice za definiranje autorskog doprinosa, te traži izričitu deklaraciju neposrednog doprinosa svakog koautora. Takve smjernice uključuju kriterije poput koncepcije i dizajna istraživanja, prikupljanja i analize podataka, izrade softvera, interpretacije rezultata, izrade i revizije teksta, kao i upravljanja projektom. Međutim, u radu znanstvenih kolaboracija ti standardi često se zanemaruju – poznato je da se na publikacije potpisuju svi članovi kolaboracije, bez obzira na to jesu li uopće sudjelovali u izradi konkretnog rada. To predstavlja ozbiljan izazov u kontekstu objektivnog vrednovanja znanstvenih doprinosa.\nZato je zabrinjavajuće da se u prijedlogu članka 8., stavka 3., dosadašnji tekst:\n„...autorima se mogu smatrati svi pripadnici kolaboracije čija su imena navedena na izdvojenom mjestu u radu“\nmijenja u:\n„...autorima se smatraju svi pripadnici kolaboracije čija su imena navedena na izdvojenom mjestu u radu.“\nOva, naizgled mala promjena ima dalekosežne posljedice: ona automatski priznaje autorstvo svim pripadnicima kolaboracije, bez obzira na njihov stvarni doprinos konkretnom radu. Time se omogućuje da pojedinac već u prvoj godini članstva u velikoj kolaboraciji, pa čak i prije doktorata, formalno kumulira desetke radova i ispuni uvjete za najviša znanstvena i nastavna zvanja – što očigledno nije u skladu s ciljevima ovih kriterija.\nPredlažem sljedeću izmjenu spornog dijela stavka 3.:\n„...autorima se mogu smatrati svi pripadnici kolaboracije čija su imena navedena na izdvojenom mjestu u radu u kojem su neposredno sudjelovali, što dokazuju posebnim podneskom, ovjerenim od službenog tijela kolaboracije.“\nOvom izmjenom osigurava se da se autorstvo u kolaboracijama priznaje samo uz dokumentirani dokaz o stvarnom doprinosu pojedinom radu, čime se čuva vjerodostojnost i pravednost sustava vrednovanja.\nS poštovanjem,\nIvica Aviani"]
[933,"IVOR LONČARIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Smatram da bi se stavak (3) trebao dopuniti formulacijom poput: \"...autorima se smatraju svi pripadnici kolaboracije čija su imena navedena na izdvojenom mjestu u radu, a za koji je dopisni autor ili glasnogovornik odnosno službeni predstavnik kolaboracije dao potvrdu o doprinosu autora radu.\" - razlog za ovu dopunu je da se spriječi automatski reizbor članovima kolaboracija koji po trenutnom prijedlogu ne moraju imati niti jedan rad s bilo kakvim značajnim doprinosom."]
[934,"NENAD TOMAŠIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nMolimo preoblikovati stavak 4. na sljedeći način:\n(4) U polju Geografija znanstveni radovi i prethodna priopćenja koji su zastupljeni u bazama WoSCC ili Scopus smatraju se radovima skupine (a1), a skupinu (a2) čine radovi u ostalim znanstvenim časopisima s međunarodnom recenzijom, recenzirane znanstvene knjige, recenzirana poglavlja u znanstvenim knjigama, recenzirani znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova i prethodna priopćenja."]
[935,"MARIJA MATKOVIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","-Iz stavka 2. razvidno je da se u stavku 1. (\"...podrazumijeva se izvorni ili pregledni znanstveni članak...\") izuzimaju (oduzimaju?)  određene vrste znanstvenih radova npr. kratko priopćenje. To nije etički korektno i na neki način je  obezvrjeđivanje rada znanstvenika. Kratko priopćenje (eng. brief communication) je legitiman oblik znanstvenog rada koji sažeto iznosi novu znanstvenu informaciju. Nije korektno legitiman znanstveni rad izjednačiti s \"ničim\". \n-Nadalje u stavku 2) naglašeno je da se znanstvenim radom \"Smatra\" \"kratko priopćenje\" objavljeno u Q1/Q2: dakle opet redefiniranje toga što znanstveni rad jest"]
[936,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 8.","nedostaje definicija glavnog autora - prvog, dopisnog ili posljednjeg autora u biomedicini"]
[937,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nTrebalo bi jasno propisati kako se postupa u slučaju kad časopis više nije u bazi (npr. WoS) u trenutku evaluacije, ali je bio u godini objave.\n\nPrijedlog:\n\"Ako je časopis u trenutku objave rada bio indeksiran u WoS/Scopus, rad se priznaje neovisno o kasnijim promjenama statusa časopisa.\"\n\nObrazloženje: neki iznimno cijenjeni znanstveni časopisi (uglavnom izdavača Elsevier, poput Chemosphere, Science of the Total Environment) su zadnjih godina ili maknuti iz baze WoS ili su trenutno u statusu čekanja (\"on hold\") i novi članci objavljeni u njima se trenutno ne indeksiraju u bazi WoS."]
[938,"ANITA LUNIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","Potrebno je održati konzultacije s vodećim stručnjacima iz svih područja znanosti kako bi se razmotrilo je li potrebno uvažiti i druge citatne baze, značajne za pojedina područja znanosti."]
[939,"MISLAV CVITKOVIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","Problematično je (nepravedno!) časopis za koji nije određen kvartil svrstati u Q4. Ako ne znamo kvartil, ništa nam ne daje za pravo pretpostaviti da je najnižeg ranga, kao ni najvišeg - jednostavno, ne znamo. To posebno postaje problem kod novih časopisa vrhunskih izdavača (primjerice Nature Physics, Nature Microbiology, Phys. Rev. X i sl.) u prvoj godini ili 3 godine nakon nastanka časopisa, koji su od početka unutar 10% najboljih u svom području, a po ovome bi bili svrstani u Q4. S druge strane, jasno je da postoje serijski novi \"spam\" časopisi koji prije budu izbačeni iz baza nego dobiju iti Q4. Zato smatram da je u slučaju da časopisu nije određen kvartil, potrebno prosudbu prepustiti Matičnom odboru."]
[940,"IVAN ZUPANC","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","U znanstvenoj zajednici postoje brojne kritike neprimjernosti IF kao pokazatelja „kvalitete“ pojedinih radova. Citati pojedinog članka determiniraju IF časopisa, a ne članaka. S tom namjerom je i E. Garfield izmislio IF. IF ne mjeri izvrsnost objavljenih članaka jer nije „mjerač” nego indikator i to časopisa, a ne radova. IF daje pogrešnu sliku o rangiranju objavljenih članaka jer ne ocjenjuje kvalitetu pojedinih članaka. U formulu IF ulaze citiranost izvornih i preglednih radova, ali i uvodnika, prikaza, izvještaja, pisma uredniku/uredništvu, novosti, mišljenja itd. (brojnik). S druge strane u nazivnik ulaze samo znanstveni (izvorni i pregledni) članci. Što će ući u brojnik, a što u nazivnik određuju zaposlenici Clarivatea koristeći razne bibliografske kriterije kao što su ključne riječi i broj referenci. Citiranost povučenih članaka također se računa u IF (primjer radova u Scienceu iz 2004. i 2005. koji su povučeni, a citirani su 419 puta). Također, IF je podložan manipulaciji uredničke politike (npr. forsiranje autocitata ili preglednih umjesto empirijskih radova itd.).\nPrakse citiranja i objavljivanja razlikuju se ovisno o disciplini, tako da se IF ne bi trebao koristiti za usporedbu časopisa u različitim disciplinama. Europsko udruženje znanstvenih urednika – European Association of Science Editors (EASE) objavilo je Izjavu o neprimjerenoj upotrebi IF-a. IF se može koristiti samo (i to oprezno) za mjerenje i usporedbu utjecaja cijelih časopisa, ali ne i za procjenu pojedinačnih radova."]
[941,"IVAN ZUPANC","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","Kod metrike uz JCR i SJR ugraditi i Source Normalized Imapct per Paper (SNIP) koji uzima u obzir specifične razlike za pojedino polje u rpaksi citiranja i citatni potencijal. Kod SNIP metrike vrijednost citata veća je u poljima gdje je citiranje manje vjerojatno i obrnuto."]
[942,"MATEJ TRPIN","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 9. stavku 1. Podjela znanstvenih časopisa u kvartile u bazama WoS i Scopus nikako se ne može izjednačiti niti su kvartili ove dvije baze usporedivi. Često su radovi koji su u bazi Scopus rangirani visoko, u Q1 ili Q2 kvartilu, u bazi WoS u zadnjem kvartilu Q4 ili im uopće nije dodijeljen kvartil pa se postavlja pitanje zašto bi itko tko ima mogućnost izbora birao bazu WoS. \nTrebala bi se konačno napraviti distinkcija između ove dvije baze i vrednovati ih različito, jer nisu usporedive."]
[943,"HRVOJE BRKIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","Pravinik ne uzima u obzir sve veću pojavu predatoskih časopisa (i izdavača). Pojedine Europske zemlje (npr. Finska) poduzele su korake u borbi s ovom pojavom, na način da su takvi časopisi rangirani ekvivalentu ne-recenziranih. Problemi s upitnom recenzijom, brzinom objavljivanja, konstantnim SPAM-anjem pozivima za objavu i uredništva, visokim cijenama objavljivanja rada i količinom objavljenih radova dovode u pitanje kredibilitet takvih časopisa. Trebaju li se takvi radovi ubrajati u postupak izbora? Koliko znam u Hrvatskoj ne postoji sustav koji bi rješavao navedni problem."]
[944,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Znanstveni rad,\nČlanak 9.","Nije jasno kako će se tretirati radovi objavljeni u čaospisima koji su indeksirani isključivo u Medline bazi podataka, ranije je to bilo Q4."]
[945,"IVAN SABOL","POGLAVLJE I. ,\nKriteriji za izbor na radno mjesto","Članak 4 propisuje koji su kriteriji definirani (Opći, horizontalni, posebni).\nNejasno je kojim kriterijima pripadaju \"Kriteriji za izbor na radno mjesto\" definirani u Čl10."]
[946,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 10.","stavak 2.  \nPrimjedba na dio stavka „Najmanje jedna trećina radova potrebnih za izbor odnosno reizbor na radno mjesto mora biti Q1 ili Q2 rad.“\nNa što se odnosi ova rečenica na koje područje, polje? stavak 3.\nOvaj stavak je očita pogreška.\nTo zaključujemo iz dosadašnjih uvjeta u pojedinim poljima prirodnih znanosti kao i činjenici da su uvjeti vezani za potreban broj članaka objavljenih u časopisima Q1, Q2 i Q3 definirani za polje Geografija u prethodnom stavku (stavak 2).\nPrijedlog:\nStavak treba glasiti:\nU području prirodnih znanosti, osim u polju Geografija, najmanje dvije trećine radova potrebnih za izbor ili reizbor na radno mjesto moraju biti Q1, Q2 ili Q3 radovi."]
[947,"IVAN SABOL","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 10.","Čl10 st 1 Ako je matematika iznimka onda treba svoje poglavlje\nTakođer, Matematika je izdvojena iz Čl 10-1 ali kasnije nije navedena pa oni ne trebaju ništa zadovoljiti?"]
[948,"IVAN SABOL","POGLAVLJE I. ,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","Smatram da je veliku tablicu svih kvantnitativnih kriterija potrebno prikazati na početku (npr u Čl 11) a onda iznimke i pojedinosti raspisivati po uzoru na čl 13,14,15 za svako posebno polje. A ne da već u čl 11 (st 2,3) ima gomila iznimaka"]
[949,"IVAN ZUPANC","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Primjedba na članak 11, stavak 2.\nPrimjedba na dio stavka „Najmanje jedna trećina radova potrebnih za izbor odnosno reizbor na radno mjesto mora biti Q1 ili Q2 rad.“\nNa što se odnosi ova rečenica na koje područje, polje?\nPrijedlog\nObrisati rečenicu.\nPrimjedba na članak 11, stavak 3.\nOvaj stavak je očita pogreška.\nTo zaključujemo iz dosadašnjih uvjeta u pojedinim poljima prirodnih znanosti kao i činjenici da su uvjeti vezani za potreban broj članaka objavljenih u časopisima Q1, Q2 i Q3 definirani za polje Geografija u prethodnom stavku (stavak 2).\nPrijedlog:\nStavak treba glasiti:\nU području prirodnih znanosti, osim u polju Geografija, najmanje dvije trećine radova potrebnih za izbor ili reizbor na radno mjesto moraju biti Q1, Q2 ili Q3 radovi."]
[950,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti i Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polja fizike i geofizike:\n\nČlanak 11. stavak (2):\nOvdje treba precizno navesti u kojim područjima i poljima i za koje razine radnih mjesta najmanje jedna trećina radova potrebnih za izbor odnosno reizbor na radno mjesto mora biti Q1 ili Q2 rad, jer to nije potpuno jasno, a posebno jer se u istom stavku odmah odvajaju Biomedicina i zdravstvo (kao područje) te Geografija (kao polje)."]
[951,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","stavak 1.\nKoji datum se uzima kao datum pokretanja prethodnog izbora? Datum pokretanja izbora u znanstveno zvanje ili datum pokretanja  izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto? Još uvijek je određeni broj osoba izabran u znanstveno zvanje i nekoliko godina ranije nego na znanstveno-nastavno radno mjesto zbog problema prijašnjeg sustava u kojem nije bilo moguće napredovati bez dostupnih koeficijenata unatoč ostvarenim uvjetima. Ako bi se isključivo gledao datum izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto, znanstvena produkcija (broj radova) od izbora u znanstveno zvanje do izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto bila bi zanemarena, što je neprihvatljivo.    Primjedba na dio stavka „Za radno mjesto razine 2, 3 i 4 broj u oblim zagradama ( ) je potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje“. \nObrazloženje\nOvdje je potrebno dopuniti odnosno pojasniti na što se odnosi broj u oblim zagradama. Radi li se o minimalnom broju svih radova ili o minimalnom broju A1 radova u oblim zagradama?\nPotrebno je i jasnije navesti u tablici te uskladiti s tekstom na što se odnose brojevi u uglatim i oblim zagradama.\nPrimjedba na dio teksta stavka „Radovi skupine (a1) ne mogu se zamijeniti.“\nPrijedlog:\nIzbaciti rečenicu.       \n  \n\nTablica 2.\nBroj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti na dio Polje „Viši znanstveni suradnik/ izvanredni profesor (radno mjesto razine 2)“, redak „Geografija“, tekst: 13 [9] (4).\nObrazloženje\nOvakav način prikazivanja brojeva je nejasan. Potrebno je jasnije definirati na što se odnosi broj u uglatim a na što u oblim zagradama.          stavak 4. Primjedba na dio stavka „od kojih je jedan iz Q1 časopisa u kojem je prvi autor“.\nObrazloženje\nOvo je znatno iznad dosadašnjih kriterija. \nPrijedlog:\nIzbaciti zadnji dio rečenice: „od kojih je jedan iz Q1 časopisa u kojem je prvi autor“."]
[952,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Članak 11. Stavak (2)\nIako članak načelno specificira kvantitativne kriterije, u ovom se stavku de facto definira i potrebna 'kvaliteta' radova. Ne nalazi se dobrog argumenta zbog čega bi u nekom području bilo prihvatljivo imati veći, a u drugom manji udio 'kvalitetnih' radova mjereno kroz udio radova objavljenih u pojedinom kvartilu koji već uvažavaju razlike između područja. Predlagač je propustio ispraviti evidentne razlike u ovom kriteriju među područjima i poljima koje su bile prisutne u do sada važećim kriterijima za izbor u znanstvena zvanja.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović. Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[953,"ANTE BLAĆE","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Pod člankom 11. st(3):\nOvo je u suprotnosti s brojem radova koji su potrebni za izbor (članak 12., stavak 1.) i reizbor (članak 20., stavak 1.). u polju geografija. Predlaže se ukidanje tog stavka."]
[954,"IVANA CRLJENKO","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Nejasno je odnosi li se rečenica \"Najmanje jedna trećina radova potrebnih za izbor odnosno reizbor na radno mjesto mora biti Q1 ili Q2 rad.\" na polje Geografija."]
[955,"ZDENKO BRAIČIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Novi uvjeti ne smiju se retroaktivno primjenjivati na vrednovanje radova objavljenih prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija. Tako bi u članku 11. trebalo izbaciti stavak 3. koji se odnosi na polje Geografija. Ovdje se navodi da najmanje dvije trećine radova treba biti Q1, Q2 ili Q3. Naime, prema još uvijek važećim uvjetima za izbor znanstvena zvanja za polje Geografija jednako su se vrednovali WoS i Scopus radovi u svim kvartilima, teoretski je netko mogao objavljivati radove samo u Q4 i bez problema napredovati. Time se u neravnopravan položaj dovode nastavnici na višim radnim mjestima za čije dosadašnje izbore nisu bili nužni radovi Q3+, a sada 2/3 ukupnog broja radova mora biti Q3+. Osim toga, što je sa radovima a2 u zbornicima koji uopće nisu WoS ili Scopus radovi te ne pripadaju niti jednom kvartilu."]
[956,"NENAD TOMAŠIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nMolimo ukloniti stavak 3., budući da se u polju Geografija vrednuju i a2 radovi u zbornicima međunarodnih skupova i znanstvenim knjigama koji se ne svrstavaju u kvartile. Osim toga, u prijedlogu Nacionalnih kriterija potrebni Q1 i Q2 radovi za geografiju već su definirani apsolutnim brojem u stavku 2. ovog članka."]
[957,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 11.","Čl 11 st 3 propisuje da 2/3 radova radova moraju biti Q3+ \nZa geografiju se propisuje ukupan broj radova te ukupan broj a1 radova.\nSamo a1 radovi imaju kvartil.\nJel se onda ⅔ računa od ukupnog broja ili od ukupnog broja a1 radova koji kvartil uopće imaju\nispada da su 2 od 3 stavka kvantitativnih kriterija iznimke za polje geografija?\nS obzirom da se članak prvenstveno sastoji od iznimaka, predlažem izbaciti formule koje su očito neprimjenjive, te umjesto toga tablično prikazati konkretne brojeve po poljima\n\ntakođer treba u ovaj \"Dio drugi\" ubaciti i definiciju  kvartila te koncepta rada razvrstanog u prva dva (Q2 i Q1 tj Q2+) ili prva tri (Q3,Q2,Q1 tj Q3+) te takvu jednostavnije definiranu konstrukciju primjenjivati dalje po potrebi u tekstu i tablicama"]
[958,"IVAN ZUPANC","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Primjedba na članak 12, stavak 1.\nPrimjedba na dio stavka „Za radno mjesto razine 2, 3 i 4 broj u oblim zagradama ( ) je potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje“.\nObrazloženje\nOvdje je potrebno dopuniti odnosno pojasniti na što se odnosi broj u oblim zagradama. Radi li se o minimalnom broju svih radova ili o minimalnom broju A1 radova u oblim zagradama?\nPotrebno je i jasnije navesti u tablici te uskladiti s tekstom na što se odnose brojevi u uglatim i oblim zagradama.\nPrimjedba na dio teksta stavka „Radovi skupine (a1) ne mogu se zamijeniti.“\nPrijedlog:\nIzbaciti rečenicu.\nPrimjedba na Tablicu 2. Broj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti na dio Polje „Viši znanstveni suradnik/ izvanredni profesor (radno mjesto razine 2)“, redak „Geografija“, tekst: 13 [9] (4).\nObrazloženje\nOvakav način prikazivanja brojeva je nejasan. Potrebno je jasnije definirati na što se odnosi broj u uglatim a na što u oblim zagradama.\nPrimjedba na članak 12, stavak 4.\nPrimjedba na dio stavka „od kojih je jedan iz Q1 časopisa u kojem je prvi autor“.\nObrazloženje\nOvo je znatno iznad dosadašnjih kriterija.\nPrijedlog:\nIzbaciti zadnji dio rečenice: „od kojih je jedan iz Q1 časopisa u kojem je prvi autor“."]
[959,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","U ime MO kemija (prijedlog je prema MO fizika poslao prof. Predrag Novak, a članovi MO fizika nisu izrazili ne slaganje, ali ni izričito slaganje):\nČlanak 12. dodati stavak koji bi sadržavao ovaj prijedlog:\n  Mislimo da bi se u polju kemija, a prijedlog može biti i za ostale u prirodoslovlju, jedan rad u 5 godina (izborno razdoblje) objavljen u odabranom nacionalnom časopisu mogao brojati kao Q1, bez obzira na postojeći kvartil    časopisa. Tako bi se poticalo hrvatske znanstvenike za veće publiciranje u nacionalnim časopisima a time i pomoglo časopisu u povećanju vidljivosti i rastu IF i kvartila. Za MO kemija bi to bila Croatica Chemica Acta."]
[960,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","U ime MO fizika i geofizika uz slaganje MO kemija (i izričito ne slaganje MO biologija i MO IPZ):\nČlanak 12, stavak (1):\n\"(1) Broj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti propisan je u Tablici 2. Za radno mjesto razine 2, 3 i 4 broj u oblim zagradama ( ) je potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje nakon pokretanja prethodnog izbora. Za polje Geografija ukupan broj radova odnosi se na radove skupine (a1) i (a2). Brojevi u uglatim zagradama [ ] odnose se isključivo na radove skupine (a1). Radovi skupine (a1) ne mogu se zamijeniti.\" \npredlažemo promijeniti u:\n(1) Broj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti propisan je u Tablici 2. Za radno mjesto razine 2, 3 i 4 broj u oblim zagradama ( ) je potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje nakon pokretanja prethodnog izbora. U slučaju da je pristupnik imao reizbor na trenutno radno mjesto, za izbor u više radno mjesto, potrebno je u posljednjih 5 godina ponovno zadovoljiti uvjete potrebne za reizbor. Za polje Geografija ukupan broj radova odnosi se na radove skupine (a1) i (a2). Brojevi u uglatim zagradama [ ] odnose se isključivo na radove skupine (a1). Radovi skupine (a1) ne mogu se zamijeniti. \nObrazloženje:\nBrojevi u zagradama u Tablici 2 predstavljaju \"potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje nakon pokretanja prethodnog izbora\".  Obzirom da Zakon, a i ovaj Pravilnik, na mnogim mjestima ekspliciraju \"izbora ili reizbora\", mi (MO fizika) ovo čitamo kao da reizbor NE RESETIRA to brojanje u zagradama.\nMislimo da je non-reset zapravo dobar. No, nije sigurno je li to zaista i ideja Nacionalnog vijeća. Ako slučajno jest, mišljenja smo kako pristupnik treba objaviti u 5 godina do izbora najmanje onoliko radova koliko se tražilo za reizbor (a ne npr. samo jedan rad ako mu je falio taj jedan rad od onog broja radova koji su u zagradi). \nOdnosno, MO fizika ne želi resetiranje broja u zagradi na nulu nakon reizbora već objavu onoliko radova koliko se traži za reizbor u zadnjih 5 godina prije trenutnog izbora (bilo da se radi o napredovanju bilo da se pristupnik bira na slobodno radno mjesto)."]
[961,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Predlažemo kao i gore odmicanje od tradicionalne metrike kojom se favoriziraju pojedini izdavači. Puno bi se bolji rezultati dobili procjenom najboljih radova koji su objavljeni u određenom razdoblju prema prijedlogu autora, koje bi procijenio odbor sastavljen od neovisnih znanstvenika."]
[962,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 12., stavak (1):\nŠto se smatra pokretanjem postupka u ovom stavku, predaja zahtjeva za izbor na više radno mjesto ili imenovanje povjerenstva? Naime, što će biti s radovima pristupnika objavljenima nakon predaje zahtjeva za izbor na više radno mjesto, a prije pokretanja postupka? Trebalo bi jasno naznačiti da se radovi objavljeni nakon predaje zahtjeva ne smiju koristiti za izbor  na više radno mjesto vezan uz taj postupak, ali se svakako mogu koristiti za sljedeći izbor/reizbor, unatoč tome što su objavljeni prije imenovanja povjerenstva (odnosno odluke senata, fakultetskog ili akademijskog vijeća, vijeća veleučilišta odnosno znanstvenog vijeća)."]
[963,"INSTITUT ZA FIZIKU","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Članak 12. Tablica 2. u svezi članka 19.\nUvjet za radno mjesto razine 1 je obranjena doktorska disertacija, odnosno da je kandidat dao značajniji originalni doprinos svojim istraživanjima. U takvim okolnostima podrazumijeva se da je kandidat objavio barem jedan znanstveni rad s prvim autorstvom, odnosno od devet, kao minimalnog broja radova za ovo radno mjesto, i više od jednog kao glavni autor. Prijedlog Instituta za fiziku: Dodati uvjet glavnog autorstva i za radno mjesto razine 1 (znanstveni suradnik) i to glavno autorstvo na 2 rada."]
[964,"NIVES KEVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Komentar Odjela za biologiju Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu:\nBroj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u znanstvenom području Prirodne znanosti, polje Biologija je u nerazmjeru sa srodnim znanstvenim područjima (Biomedicina i zdravstvo te Biotehnologija) pri čemu se za izbor na radno mjesto najčešće koriste znanstvene publikacije na kojima su koautori istovremeno iz sva tri spomenuta područja. Tražimo izjednačavanje znanstvenih kvantitativnih kriterija za izbor na radno mjesto za polje Biologija, područje Biomedicina i zdravstvo i područje Biotehnologija. Naš prijedlog se tiče i izjednačavanja minimalnog broja potrebnih citata iz tablice 1, članak 6. potrebnih za izbor na radno mjesto po gore navedenim znanstvenim područjima odnosno poljima (za biologiju, biomedicinu i zdravstvo i biotehnologiju). Predlažemo da u ovom Pravilniku polje Biologija izdvoji iz skupine polja Fizika, Kemija, Geofizika i Interdisciplinarne prirodne znanosti na način kao polje Geologija (članak 13.)."]
[965,"IVANA CRLJENKO","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","U članku 12., stavak 1 stoji da se radovi skupine (a1) ne mogu zamijeniti. U kojem se omjeru onda zamjenjuju a2 radovi?"]
[966,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nPredlažemo smanjiti broj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i  Interdisciplinarne prirodne znanosti propisan u Tablici 2, za napredovanje s razine 2 na 3, s 30 radova na 28 - čime se broj radova potrebnih za reizbor smanjuje sa 24 na 23 (u članku 20)."]
[967,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","ČLANAK 12., stavak 2.\nOvdje treba dodati i polje Geologija jer se i u geologiji provodi velik broj terenskih istraživanja koja mogu trajati duže vrijeme."]
[968,"IVOR LONČARIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Odredba o 34 članka potrebna za trajni izbor je nelogična (iako naslijeđena od prethodnog pravilnika). Za razinu 1 je potrebno 9 radova, pa je onda potrebno još 9 za razinu 2, pa onda još 12 radova za razinu 3 i onda svega 4 rada za razinu 4, što nema smisla s obzirom da se radi o etabliranim znanstvenicima, voditeljima projekata i suradnika, što bi trebalo povlačiti za sobom i njihovu veću znanstvenu produktivnost. Imalo bi smisla da je potrebno barem opet 12 radova, što bi onda bilo 42 rada za razinu 4."]
[969,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","S obzirom na to da u prijedlogu kriterija nije predviđeno vrednovanje znanstvenika koji ostvaruju značajno veći broj znanstvenih radova od minimalno propisanog broja u Tablici 2, smatram opravdanim i poticajnim uvođenje dodatnog sustava nagrađivanja za takve pristupnike.\n\nPredlažem izradu dodatne tablice  u kojoj bi se jasno definirali pragovi za broj znanstvenih radova iznad propisanog minimuma, a koji bi omogućili olakšanje dijela horizontalnih uvjeta. Na taj način bi se prepoznalo i vrednovalo iznimno znanstveno zalaganje kandidata, čime bi sustav postao pravedniji i motivirajući.\n\nPrimjer takvog modela:\n\nAko kandidat ima više od 1,5 puta veći broj znanstvenih radova od onih propisanih u Tablici 2 (uz zadržavanje kvalitativnih kriterija kao što su WoS/Scopus), mogao bi:\n\n-umanjiti zahtjev iz jednog horizontalnog uvjeta (npr. sudjelovanje na jednom projektu umjesto dva),\n\n-ili imati pravo na sniženi prag broja citata,\n\n-ili izuzetak u zahtjevu za voditeljstvo projekta.\n\nOvaj pristup omogućio bi fleksibilniju primjenu kriterija, a istovremeno bi prepoznao i valorizirao iznimne rezultate u znanstvenoj produktivnosti. Time bi se dodatno potaknula izvrsnost i pojačala motivacija znanstvenika za daljnji angažman, osobito u izazovnom kontekstu financiranja i dostupnosti projekata u Hrvatskoj."]
[970,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","čl 12 st 1. Nije korektno dati tablicu sa referiranjem na a1 i a2 kategorije radova prije nego su se definirali a1 i a2 radovi tek u članku 14.\nRedosljed u svim dijelovima dokumenta treba biti prvo definicije pa onda kriteriji\napeliram da se definicije kategorija a1,a2 i slične koje se pojavljuju u Geografiji ali i za druga područja  uniformiraju kroz sve slične dijelove Nacionalnik kriterija kako bi se smanjio dojam \"kupusa\" te stvorio uniformni nacionalni okvir koji se sustavno primjenjuje kroz dokument. Izrada ovih nacionalnih kriterija je najbolja prilika za uvesti reda u nazivlje \n\nčl 12 st 1 Geografija (kao i matematika koja je već izdvojena) zahtjevaju posebnu tablicu i ili posebno poglavlje zbog suštinskih razlika u kvantitativnim kriterijima (posebno vrednovanje različitih kategorija radova, formule, iznimke...)\n\nČl 12 st 2. Člankom 10 predviđa se umanjenja kriterija na temelju članaka 17,18,i19. S druge strane ovaj stavak (12-2) jedini zapravo omogućuje stvarno umanjenje broja radova. dok gorenavedeni samo omogućuju da se jedan rad broji više za dosizanje neumanjenih traženih brojeva. Treba poraditi na terminologiji i ili izdvojiti ovaj članak u neki od tih koji omogućuju umanjenja."]
[971,"INES GALOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Molim da se ovaj dio: \"broj u oblim zagradama ( ) je potreban broj radova objavljenih ili prihvaćenih za objavljivanje nakon pokretanja prethodnog izbora\" razjasni. U mom konkretnom slučaju, prema važečem zakonu NN 119/22 prema čl,.43. dokazi o postignućima ostvarenim nakon posljednjeg izbora na radno mjesto, a za radno mjesto zn. savjetnika po Pravilniku NN28/17 je br. potrebnih zn. radova od zadnjeg izbora = 9, a imala sam i više od navedenog broja pa nisam bila izabrana u više zvanje, jer je komisija gledala sveukupan broj radova, a ne razliku po zakonu, bez obzira što u zakonu također piše da kriteriji prijašnjih evaluacija se ne mogu ponovo evaluirati s novim kriterijima!!!"]
[972,"NIKOLA VOJNOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Koji je izvor mjerodavan za broj radova u uglatim zagradama (Geografija)? Onaj koji je na CRORIS-u? Ili neki drugi popis? Predlažem nadopunu."]
[973,"NIKOLA VOJNOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 12.","Treba pojasniti što je s kvartilima za rad u A1 zbornicima s međunarodnih znanstvenih skupova (WoS ili Scopus) i kvartilima za poglavlje u knjizi uglednog znanstvenog izdavača (Springer, Routledge i sl.). Takvi radovi spadaju u A1, ali nije jasan kvartil, jer za tu skupinu nema kvartila.  To treba razjasniti, jer ne bi smjele biti dvije kategorije A1 radova.  Nadalje,  što ako je rad u časopisu objavljen prvo online i u toj godini je časopis bio Q1, a sljedeće godine kad je rad objavljen u tiskanom obliku časopis je Q2?"]
[974,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Znanstveno polje Geologija,\nČlanak 13.","Primjedba na članak 14, stavak 1.\nPrimjedba na dio stavka „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“.\nObrazloženje\nNe postoji publikacija takvog naziva.\nPrijedlog: \nBrisati dio „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“\nU niz temeljni geografski časopisi u zagradama dodati: Geographical Papers \n\nPrimjedba na dio stavka „znanstveni časopisi Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti“.\nObrazloženje\nPrimjedba se odnosi na to što su među znanstvenim časopisima navedeni časopisi HAZU, dakle samo Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, a smatramo da ako se navode ti časopisi da treba obuhvatiti istovrsne časopise drugih akademija znanosti i umjetnosti. Pri tome mislimo na nacionalne akademije znanosti i umjetnosti, a ne na različite druge asocijacije koje imaju u nazivu „akademija“ (Academia Europea, Akademija tehničkih znanosti i slično); dakle npr. austrijska, francuska, slovenska….akademija znanosti i umjetnosti.\nPrijedlog:\nUmjesto HAZU, staviti:  HAZU i inozemnih nacionalnih akademija znanosti i umjetnosti.\nPrimjedba na članak 14, stavak 3.\nPrimjedba na dio teksta stavka „domaći ili strani znanstveni ugledni izdavač“.\nPrijedlog\nIzbaciti riječ „ugledni“ jer je to subjektivno određen pojam.\n\nPrimjedba\nMeđu uglednim domaćim izdavačima ne navode se državne agencije.\nPrijedlog\nMeđu domaće izdavače dodati državne agencije.\n\nPrimjedba na dio teksta stavka „Znanstvena knjiga koja je indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus ili koju je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač specijaliziran za geografska izdanja vrednuje se kao tri (a1) rada, a poglavlje u takvoj knjizi kao jedan (a1) rad. Znanstvena knjiga koju je objavio domaći ili strani znanstveni ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, HAZU, međunarodno i nacionalno znanstveno i strukovno društvo, komercijalni izdavač s praksom izdavanja znanstvenih publikacija) vrednuje se kao tri (a2) rada. Poglavlje u takvoj knjizi vrednuje se kao jedan (a2) rad.“.\nPrijedlog:\nUmjesto HAZU, staviti:  HAZU i inozemnih nacionalnih akademija znanosti i umjetnosti.\nPrimjedba na članak 14, stavak 4.\nPrimjedba na rečenicu „Pri kategorizaciji knjige/monografije koja nije indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo mora posebno obrazložiti znanstveni doprinos knjige te znanstveni ugled izdavača.“\nPrijedlog:\nIzbaciti ovu rečenicu jer je nepotrebna. \nObrazloženje:\nNavedena obrazloženja nepotrebno opterećuju izvješća.\n\nPrimjedba na rečenicu „Znanstvena knjiga/monografija koja se vrednuje treba obuhvaćati problematiku znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto u opsegu od minimalno 50 %.“.\nPrijedlog:\nJasno definirati na što se odnosi 50 %. Na sadržaj, broj stranica ili nešto treće?\n\nPrimjedba na članak 14, stavak 5.\nPrijedlog da se cijeli stavak izbaci.\nObrazloženje\nIzbaciti ovaj stavak jer kvaliteta nije određena opsegom. \n\nPrimjedba na članak 14, stavak 6.\nPrimjedba na dio stavka „skupa održanog u inozemstvu ili Hrvatskoj“.\nObrazloženje\nNepotrebno. Izbaciti taj dio rečenice jer je u oba slučaja riječ o međunarodnom znanstvenom skupu.\n\nPitanje/primjedba\nNejasno je o kakvoj se kategoriji rada ovdje radi.\nAko je riječ o zborniku radova sa znanstvenog skupa, logično je da je rad ujedno i znanstveni. Stoga često takve naznake niti nema uz sam rad. Traženje potvrde ovdje može vrijediti jedino ako je riječ o znanstveno-stručnom skupu, no po definiciji iz st.6 ne bi trebao biti uzet u razmatranje.\nAko je riječ o kategorizaciji rada na a1 ili a2, takve kategorizacije nema u mnogim državama, stoga takve naznake niti nema uz radove u zbornicima. A upitna je i mogućnost dobivanja potvrde od uredništva međunarodnog znanstvenog skupa o takvoj kategorizaciji koja nije prisutna u drugim državama.\nPrijedlog\nIzbaciti taj dio stavka je nema potrebe traženja dodatne potvrde jer ako je zbornik radova uvršten u bazu WoSCC ili Scoous to će biti vidljivo u bazama.\n\nPrimjedba na članak 14, stavak 8.\nPredlažemo brisanje ovog stavka. \nOsim što je nepotreban ne poklapa se s čl 8, st 1 gdje nema prethodnog priopćenja."]
[975,"IVAN ZUPANC","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","Primjedba na članak 14, stavak 1.\nPrimjedba na dio stavka „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“.\nObrazloženje:\nNe postoji publikacija takvog naziva.\nPrijedlog:\nBrisati dio „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“\nU niz temeljni geografski časopisi u zagradama dodati: Geographical Papers.\nPrimjedba na dio stavka „znanstveni časopisi Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti“.\nObrazloženje:\nPrimjedba se odnosi na to što su među znanstvenim časopisima navedeni časopisi HAZU, dakle samo Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, a smatramo da ako se navode ti časopisi da treba obuhvatiti istovrsne časopise drugih akademija znanosti i umjetnosti. Pri tome mislimo na nacionalne akademije znanosti i umjetnosti, a ne na različite druge asocijacije koje imaju u nazivu „akademija“ (Academia Europea, Akademija tehničkih znanosti i slično); dakle npr. austrijska, francuska, slovenska….akademija znanosti i umjetnosti.\nPrijedlog:\nUmjesto HAZU, staviti: HAZU i inozemnih nacionalnih akademija znanosti i umjetnosti.\nPrimjedba na članak 14, stavak 3.\nPrimjedba na dio teksta stavka „domaći ili strani znanstveni ugledni izdavač“.\nPrijedlog:\nIzbaciti riječ „ugledni“ jer je to subjektivno određen pojam.\nPrimjedba:\nMeđu uglednim domaćim izdavačima ne navode se državne agencije.\nPrijedlog:\nMeđu domaće izdavače dodati državne agencije.\nPrimjedba na dio teksta stavka „Znanstvena knjiga koja je indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus ili koju je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač specijaliziran za geografska izdanja vrednuje se kao tri (a1) rada, a poglavlje u takvoj knjizi kao jedan (a1) rad. Znanstvena knjiga koju je objavio domaći ili strani znanstveni ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, HAZU, međunarodno i nacionalno znanstveno i strukovno društvo, komercijalni izdavač s praksom izdavanja znanstvenih publikacija) vrednuje se kao tri (a2) rada. Poglavlje u takvoj knjizi vrednuje se kao jedan (a2) rad.“.\nPrijedlog:\nUmjesto HAZU, staviti: HAZU i inozemnih nacionalnih akademija znanosti i umjetnosti.\nPrimjedba na članak 14, stavak 4.\nPrimjedba na rečenicu „Pri kategorizaciji knjige/monografije koja nije indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo mora posebno obrazložiti znanstveni doprinos knjige te znanstveni ugled izdavača.“\nPrijedlog:\nIzbaciti ovu rečenicu jer je nepotrebna.\nObrazloženje:\nNavedena obrazloženja nepotrebno opterećuju izvješća.\nPrimjedba na rečenicu „Znanstvena knjiga/monografija koja se vrednuje treba obuhvaćati problematiku znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto u opsegu od minimalno 50 %.“.\nPrijedlog:\nJasno definirati na što se odnosi 50 %. Na sadržaj, broj stranica ili nešto treće?\nPrimjedba na članak 14, stavak 5.\nPrijedlog da se cijeli stavak izbaci.\nObrazloženje:\nIzbaciti ovaj stavak jer kvaliteta nije određena opsegom.\nPrimjedba na članak 14, stavak 6.\nPrimjedba na dio stavka „skupa održanog u inozemstvu ili Hrvatskoj“.\nObrazloženje:\nNepotrebno. Izbaciti taj dio rečenice jer je u oba slučaja riječ o međunarodnom znanstvenom skupu.\nPitanje/primjedba:\nNejasno je o kakvoj se kategoriji rada ovdje radi.\nAko je riječ o zborniku radova sa znanstvenog skupa, logično je da je rad ujedno i znanstveni. Stoga često takve naznake niti nema uz sam rad. Traženje potvrde ovdje može vrijediti jedino ako je riječ o znanstveno-stručnom skupu, no po definiciji iz st.6 ne bi trebao biti uzet u razmatranje.\nAko je riječ o kategorizaciji rada na a1 ili a2, takve kategorizacije nema u mnogim državama, stoga takve naznake niti nema uz radove u zbornicima. A upitna je i mogućnost dobivanja potvrde od uredništva međunarodnog znanstvenog skupa o takvoj kategorizaciji koja nije prisutna u drugim državama.\nPrijedlog:\nIzbaciti taj dio stavka je nema potrebe traženja dodatne potvrde jer ako je zbornik radova uvršten u bazu WoSCC ili Scoous to će biti vidljivo u bazama.\nPrimjedba na članak 14, stavak 8.\nPredlažemo brisanje ovog stavka.\nOsim što je nepotreban ne poklapa se s čl 8, st 1 gdje nema prethodnog priopćenja."]
[976,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","Isticanje pojedinih indeksnih baza ili časopisa nije u skladu s EDI principima"]
[977,"IVAN ZUPANC","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","Primjedba na dio stavka 1: „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“. Ne postoji publikacija takvog imena. Prijedlog: brisati dio „Zbornik radova Geografskog odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu“. U niz temeljni geografski časopisi u zagradama dodati: Geographical Papers."]
[978,"ANTE BLAĆE","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","Pod člankom 14. st(3):\n\nKako odrediti je li neki izdavač specijaliziran za geografska izdanja ili ne? Predlaže se izostaviti taj dio i da ostane međunarodni ugledni znanstveni izdavač."]
[979,"IVANA CRLJENKO","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","Izostavljen je stavak o udjelu doprinosa pojedinih autora u radu, što je u Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja iz 2022. propisano u članku 24 (stavak 10). Bez ovog stavka izravno se potiče suautorstvo na radovima, što ne mora odražavati znanstvenu izvrsnost. Mnoga istraživanja, primjerice u društvenoj ili regionalnoj geografiji, mogu provoditi (i uspješno provode) pojedinci jer nisu sva istraživanja projektno usmjerena, niti je za njih potreban grupni rad. Samostalan autorski rad može biti daleko zahtjevniji i dugotrajniji od rada u skupinama. Smatram da autorske radove ne bi trebalo obeshrabrivati izjednačavajući doprinos jedinog autora s doprinosima često mnogih autora."]
[980,"IVANA CRLJENKO","Znanstveno polje Geografija,\nČlanak 14.","U članku 15, stavak 1, navode se znanstveni časopisi Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Radi jasnoće bilo bi dobro ovdje dodati „osim radova selektiranih u bazama WoSCC ili Scopus“, kao što je napisano uz \"temeljne geografske časopise\"."]
[981,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","Nedostaje podnaslov nad ovim člankom kako bi bilo nedvojbeno da nije vezan uz podnaslov članka 15. \nHrvatske patente također treba vrednovati kao Q1."]
[982,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","U ime Sveučilišta u Zadru: \nS obzirom na praksu Matičnog odbora za polja temeljnih medicinskih znanosti, kliničkih medicinskih znanosti, javnog zdravstva i zdravstvene zaštite, stomatologije i farmacije ima po kojima nije moguć izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta u poljima kliničke medicinske znanosti i javno zdravstvo za one pristupnike koji nisu završili medicinski fakultet i stekli zvanje doktora medicine, odnosno pristupnici koji nemaju liječničke specijalizacije iz pojedinih grana u tim poljima, to bi trebalo propisati u Nacionalnim kriterijima (jer sada nema propisa na kojima se temelje spomenuta praksa)."]
[983,"DARKO BOŠNJAK","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta predlaže se u čl. 15. dodati stavak: “Iznimno, ako pristupnik ima manji broj radova od propisanog, ali s iznimno visokim znanstvenim odjekom (citiranost znatno iznad minimalne i radovi u vrhunskim časopisima), izborno povjerenstvo može smatrati da je ispunio kvantitativni kriterij. Takvi slučajevi moraju biti obrazloženi i dokumentirani.” – Ova “sigurnosna klauzula” spriječila bi apsurd da npr. istraživač s 3 revolucionarna rada (svaki u top journalu, s ogromnom citiranosti) bude odbijen jer nema 4 ili 9 “prosječnih” radova. Jasno, to bi bila iznimka, ali moguće je u znanosti doći do takve situacije pa je dobro da pravilnik ima ugrađenu fleksibilnost za izvrsnost.\nObrazloženje: Predložene izmjene idu za tim da kriterij broja radova ne postane samo cilj sam po sebi (puko ispunjavanje kvote) nego da i dalje potiče kvalitetu i kontinuitet. Time se čuva duh propisa, a smanjuje rizik od “salami publishing” strategije (rascjepkavanja rezultata na minimalne objave samo radi brojke). Kroz komparativnu praksu vidimo da drugi sustavi, bilo implicitno (Njemačka) bilo eksplicitno (Italija), ostavljaju prostor da se iznimna kvaliteta valorizira makar brojčano, a ne ispunjavanje nekog prosjeka. Ustavni sud je u više navrata naglasio da postupci izbora moraju biti vođeni vrsnoćom i da ne smiju dovesti do formalizma koji bi ugrozio svrhu propisa – a to je odabir najboljih kandidata."]
[984,"IVANA ŠKRINJAR","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","Poštovani, trebalo bi definirati koliko radova je potrebno za izbor na više radno mjesto u slučaju kada zaposlenik već ima znanstveno zvanje koje je potrebno za to radno mjesto i od kojeg posljednjeg izbora će se ti radovi brojati (znanstvenog ili znanstveno-nastavnog). Konkretno, ja sam docent, ali viši znanstveni suradnik, što je prije bilo moguće. Koliko radova ću morati imati za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora (radno mjesto razine 2) obzirom da ovo što je propisano Pravilnikom već imam (već sam viši znanstveni suradnik)? To treba razjasniti za sve skupine jer sigurno ima dosta slučajeva, da kasnije ne bude različitih tumačenja. Osobno mislim da je loše to što se više ne može ubrzati znanstveno napredovanje, ukoliko netko ima uvjete, jer je demotivirajuće. \ndoc.dr.sc. Ivana Škrinjar, Stomatološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu"]
[985,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","predlažem da broj radova ostane isti jer je veći nego u drugim područjima. želimo da nastavnici kliničkih predmeta budu u sustavu, jer kronično nedostaje nastavnika."]
[986,"VEDRAN KOVAČIĆ","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 15.","Poštovani, predlažem povišenje broja potrebnih radova u Biomedicini i zdravstvu za 40-50% u svakoj skupini. Mislim da su ove minimalne brojke radova preniske u odnosu na međunarodne sveučilišne nastavnike. Taj broj minimalnih uvjeta je gotovo isti kao i u prethodnim uvjetima rektorskog zbora, a taj broj je zastario i ne odražava današnju potrebu za publiciranjem i prepoznatljivošću. Promjenom uvjeta iz Tablice bi se povećala publikabilnost naših medicisnksih i srodnih  fakulteta. \nS poštovanjem, prof. dr. sc. prim. Vedran Kovačić, dr. med., Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu."]
[987,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 16.","stavak 4. Predlaže se brisanje ovog stavka i dodavanje u stavak 1) naziva Geografija u niz polja."]
[988,"MISLAV CVITKOVIĆ","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 16.","Odlično je što je prepoznata vrijednost patenta na način da se rad može zamijeniti patentom. Međutim, smatram da je nepravedno kod znanstvenih doprinosa potpuno izostaviti (ne vrednovati) autorstvo znanstvene knjige ili udžbenika, pogotovo u međunarodnoj nakladi, jer je za takvo djelo potrebni trud i vrijeme značajno veće nego za jedan znanstveni članak, postupak međunarodne recenzije bitno ozbiljniji, a utjecaj u svjetskoj znanosti neusporedivo veći. To je i do sad bilo nepravedno zanemareno u području prirodnih znanosti, pogotovo ako uzmemo u obzir da se ovdje radi i o sveučilišnim nastavnicima. \nStoga smatram da bi nakon stavka 1 ovoga članka, analognom logikom trebalo dodati i znanstvene knjige i/ili poglavlje u znanstvenoj knjizi. Prema ekvivalentu utrošenog truda, vremena i posljedičnog utjecaja u znanosti, predlažem konkretno dodati: \n\"(2) Četiri rada od radova potrebnih za izbor ili reizbor na radno mjesto u području Prirodne znanosti mogu se zamijeniti recenziranom znanstvenom knjigom ili udžbenikom objavljenom na engleskom jeziku kod međunarodne znanstvene nakladničke kuće.  Dva rada od radova potrebnih za izbor ili reizbor na radno mjesto u području Prirodne znanosti mogu se zamijeniti znanstvenom knjigom ili udžbenikom s trima neovisnim recenzijama, objavljenom na hrvatskom jeziku kod javnog sveučilišta ili nakladničke kuće (ne u osobnoj nakladi). Pritom se radovima zamijenjenima međunarodnom znanstvenom knjigom ili udžbenikom pridružuje kvartil Q1, a radovima zamijenjenima hrvatskom znanstvenom knjigom ili udžbenikom kvartil Q2.\n(3) Od jednog do najviše jedne četvrtine radova potrebnih za izbor ili reizbor na radno mjesto u području Prirodne znanosti može se zamijeniti poglavljem ili poglavljima u međunarodno recenziranim znanstvenim knjigama ili udžbenicima međunarodnih nakladnika vezanima uz istraživanja pristupnika u polju izbora.\"\nPritom, trenutni st. 3. koji bi postao stavak 5. predlažem proširiti da obuhvati i predloženu izmjenu:\n\"Stručni radovi, studije, sažeci, prošireni sažeci i kongresna priopćenja ne mogu se izjednačiti sa znanstvenim radovima niti s poglavljem u znanstvenoj knjizi. Knjiga sažetaka sa znanstvenog skupa ne može se izjednačiti sa znanstvenom knjigom.\""]
[989,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 16.","ČLANAK 16., stavak 1.\nZašto se samo u Prirodnim znanostima navodi da se radovi mogu zamijeniti patentima? Isto treba primijeniti i za Biomedicinu i zdravstvo."]
[990,"IVAN ŠAMIJA","Znanstveno područje Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 16.","u tekst stavka 1 dodati \"i području Biomedicina i zdravstvo\" tako da tekst glasi \"...za izbor ili reizbor na radno mjesto u području Prirodne znanosti i području Biomedicina i zdravstvo može se zamijeniti priznatim patentima...\""]
[991,"IVAN ZUPANC","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Primjedba na članak 17, stavak 2.\nPrimjedba na dio rečenice „pristupnik je dužan priložiti pismo dopisnog autora s potvrdom doprinosa pristupnika u konkretnom radu“.\nPrijedlog:\nIzbaciti ovaj dio jer bi to bila odredba koja je u praksi teško primjenjiva. Što ako je dopisni autor umirovljen ili preminuo?\nPrimjedba na članak 17, stavak 4.\nPredlaže se brisanje ovog Stavka i dodavanje u stavak 1) naziva Geografija u niz polja."]
[992,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","U ime MO fizika:\nČlanak 17, stavak (2) VAŽNO! - DOŠLO JE DO PROMJENE SMISLA NAKON ŠTO SU NACIONALNI KRITERIJI PROŠLI LEKTURU! Molim vratiti na tekst prije lekture jer se lekturom promijenio smisao stavka:\nStavak (2) je ISPRAVNO, prije lekture, glasio (i trebao bi glasiti):\n\"U slučaju da pristupnik nije prvi ili dopisni autor, odnosno u granama gdje su autori poredani abecedno, a u radu nisu opisani doprinosi pojedinih koautora, pristupnik je u podnesku dužan priložiti pismo dopisnog autora s potvrdom doprinosa pristupnika u konkretnom radu.\""]
[993,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Smatramo da bi se trebao uvesti i kvalitativni faktor 1,5 kakav je postojao u prethodnom pravilniku. \nProširiti na 10% predmetne kategorije."]
[994,"INSTITUT ZA FIZIKU","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Članak 17. st. 2.\n(2) U slučaju da pristupnik nije prvi ili dopisni autor odnosno da nije prvi autor u granama gdje su autori navedeni abecednim redom, a u radu nisu opisani doprinosi pojedinih koautora, pristupnik je dužan priložiti pismo dopisnog autora s potvrdom doprinosa pristupnika u konkretnom radu. U slučaju radova objavljenih na temelju kolaboracija s velikim brojem koautora, umjesto potvrde dopisnog autora prihvatljiva je potvrda glasnogovornika odnosno službenog predstavnika kolaboracije.\nOsim velikih kolaboracija, postoje područja gdje nositelj problematike, tipično autor na posljednjem mjestu, nije posebno označen kao dopisni autor. Izmjenom članka za takav slučaj, brisala bi se potreba potvrde doprinosa kao dokaz doprinosa. Ionako u slijedećem stavku istog članka stoji „Glavne autore procjenjuje stručno povjerenstvo na temelju zahtjeva pristupnika, a utvrđuje matični odbor iz područja Prirodne znanosti za polje izbora na radno mjesto.“ Prijedlog Instituta za fiziku da se tekst preformulira u:\n(2) U slučaju da pristupnik nije prvi ili dopisni autor odnosno da nije prvi autor u granama gdje su autori navedeni abecednim redom, a u radu nisu opisani doprinosi pojedinih koautora, pristupnik je dužan priložiti pismo dopisnog autora s potvrdom doprinosa pristupnika u konkretnom radu, osim ako je pristupnik bio nositelj problematike. U slučaju radova objavljenih na temelju kolaboracija s velikim brojem koautora, umjesto potvrde dopisnog autora prihvatljiva je potvrda glasnogovornika odnosno službenog predstavnika kolaboracije."]
[995,"GORDANA BEG PAKLAR","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Prvi dio teksta stavka (2) ispraviti u: \n\n'U slučaju da pristupnik nije prvi ili dopisni autor, odnosno da je autor u granama gdje su autori poredani abecedno, a u radu nisu opisani doprinosi pojedinih koautora, pristupnik je u podnesku dužan priložiti pismo prvog ili dopisnog autora s potvrdom doprinosa pristupnika u konkretnom radu. ' \n\nU nekim starijim radovima nije naznačen dopisni autor pa predlažem da osim dopisnog autora pismo o doprinosu pristupnika može napisati i prvi autor."]
[996,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (2): \n\nZamijeniti \"prvi\" u \"... odnosno da nije prvi autor u granama gdje su autori navedeni abecednim redom, ...\" s \"dopisni\". Uz obrazloženje, u granama/radovima gdje su autori poredani abecedno prvi autor nije nužno glavni autor."]
[997,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","U člancima 17. -19. predlažemo dodati područje Biomedicina i zdravstvo, odnosno predlažemo područje Biomedicine i zdravstva tretirati jednako kao i navedena polja Prirodnih znanosti."]
[998,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","1.) ČLANAK 17., stavak 1.\nPredlažemo izmjenu odredbe tako da sada glasi: „U poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika i Interdisciplinarne prirodne znanosti te u području Biomedicina i zdravstvo pod pojmom » glavni autor « podrazumijevaju se prvi autor, dopisni autor, autor koji ima jednak doprinos kao prvi ili dopisni autor, što mora biti naznačeno u radu te autor koji je nositelj problematike ili je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema.“\n2.) ČLANAK 17., stavak 2.\nPredlažemo iz prvog dijela rečenice brisati riječi „odnosno da nije prvi autor“, tako da rečenica sada glasi: „U slučaju da pristupnik nije prvi ili dopisni autor u granama gdje su autori navedeni abecednim redom..“"]
[999,"NENAD TOMAŠIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nDodati stavak 5. koji se primjenjuje za polje Geologija: \n(5) U polju Geologija pod pojmom »Glavni autor« podrazumijevaju se prvi autor i dopisni autor, pri čemu dopisni autor mora imati značajnu ulogu u provedenom istraživanju, a što utvrđuje stručno povjerenstvo. Jedan rad može imati najviše dva glavna autora. Navedeni uvjeti primjenjuju se na sve radove pristupnika (kumulativno).\n\nPosljedično, u stavku 1. ovog članka isključiti navođenje polja Geologija."]
[1000,"JASMINA ROKOV PLAVEC","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","U članku 17. navedeno je da pojam glavni autor podrazumijeva i autora koji je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema. Ovaj izraz je toliko dvosmislen i višesmislen da je podložan različitim manipulacijama. Barem u polju Biologija i Kemija dobro je poznato tko su glavni autori - to su prvi autor (ili dijeljeni prvi autori) i dopisni autor(i). Ako je netko najviše pridonio rješavanju konkretnog problema koji je izuzetno bitan zasigurno će biti naveden kao prvi ili dopisni autor. Ili, u drugom slučaju, ako je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema bit će naveden kao koautor članka čime se pokazuje da je sudjelovao u istraživanju. Smatram da je gotovo nemoguće da stručno povjerenstvo i matični odbor mogu objektivno procijeniti što bi to bio konkretni problem (to se također može jako široko tumačiti) te je li pristupnik doista najviše pridonio rješavanju konkretnog problema. Također, ako je netko nositelj problematike, ne vidim razlog da bude i glavni autor, jer ukoliko je značajno doprinio znanstvenom istraživanju onda bi bio naveden kao dopisni autor. Ovako kako su opisani glavni autori gotovo svaki koautor znanstvenog članka mogao bi se proglasiti glavnim autorom.\nSmatram da je osobito važno da se ne širi previše pojam glavnog autora jer se glavno autorstvo u iznimno kvalitetnom radu vrednuje s visokim kvalitativnim koeficijentom (faktor 2).\nTakođer, ako gotovo svi autori mogu biti glavni autori, onda članak 19. nema previše smisla."]
[1001,"IVAN SABOL","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Čl 17.\nTreba dodati novi čl u kojem bi stajalo da se radovi na kojima je pristupnik glavni autor po više osnova uračunavaju samo jednom prilikom provjere zadovoljavanja kvalitativnih kriterija\n\nČl 17 ne definira glavno autorstvo za neka polja. Npr biomedicina ili matematika\nDefinicije trebaju biti ili sve na jednom mjestu (ie čl 17) ili razdvojene svaka za svoje porručje/polje pogotovo ako ima puno iznimaka."]
[1002,"ŽELJKA PEZER SAKAČ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Predlažem sljedeću formulaciju stavke 3: \"U slučajevima radova gdje su autori navedeni abecednim redom bez da su u radu opisani doprinosi pojedinih koautora, glavne autore procjenjuje stručno povjerenstvo na temelju zahtjeva pristupnika, a utvrđuje matični odbor iz područja Prirodne znanosti za polje izbora na radno mjesto.\""]
[1003,"ŽELJKA PEZER SAKAČ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","Odredbu iz stavke 2 članka 17. treba jasnije napisati, jer se nipošto ne bi smjela primjenjivati na sve radove, nego eventualno samo na radove u kojima su autori navedeni abecednim redom. Ako autori nisu navedeni abecednim redom, onda se zna (uvriježeno je) da su navedeni prema doprinosu, iako konkretan doprinos autora nije nužno eksplicitno naveden. Ni u današnje vrijeme ne zahtijevaju svi časopisi da se konkretni doprinosi pojedinih autora istaknu, a to pogotovo nije bilo uobičajeno u prošlosti. Ova odredba bi stvorila mnogo problema pogotovo kod starijih radova, primjerice u slučajevima gdje je dopisni autor koji bi trebao „priložiti pismo potvrde doprinosa pristupnika“ - preminuo. Predlažem da se stavka 2 članka 17 u ovom obliku izbaci i da u slučajevima gdje su autori navedeni abecednim redom povjerenstvo da procjenu doprinosa na temelju obrazloženja pristupnika.\n\nOdredba iz stavke 3 članka 17 se ne bi trebala primjenjivati na sve radove nego samo na radove gdje su autori navedeni abecednim redom. U radovima u kojima su autori navedeni prema doprinosu je jasno koji su glavni autori i tu procjena i utvrđivanje od strane povjerenstva i matičnog odbora nije potrebna. Predlažem sljedeću formulaciju ove stavke: „U slučajevima radova gdje su autori navedeni abecednim redom bez da su u radu opisani doprinosi pojedinih koautora, glavne autore procjenjuje stručno povjerenstvo na temelju zahtjeva pristupnika, a utvrđuje matični odbor iz područja Prirodne znanosti za polje izbora na radno mjesto.“"]
[1004,"KSENIJA BAŽDARIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 17.","U biomedicini je glavni autor i posljednji autor pa predlažem da nadopunite članak."]
[1005,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","U ime MO fizika, MO biologija, MO kemija i MO interdisciplinarne prirodne znanosti:\nČlanak 18, stavak (2): Povećati 5% na 10%. \n\nSada bi čl. 18. st. 2 glasio:\n\"(2) Iznimno kvalitetni radovi vrednuju se na sljedeći način: rad koji se svrstava u 10 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 2,0. Radovima koji se svrstavaju u 10 % najboljih radova smatraju se radovi objavljeni u časopisima koji su razvrstani u najboljih 10 % po čimbeniku odjeka ili su sami ti radovi po svojoj citiranosti u 10 % najboljih svoje predmetne kategorije. Pripadnost u 10 % najboljih radova gleda se u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije te za predmetnu kategoriju koja je najpovoljnija za pristupnika.\""]
[1006,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","\"pristupnik mora biti glavni autor na najmanje jednoj trećini od ukupnog broja radova potrebnih za izbor.\"\nOdnosi li se ovo samo na ukupni broj propisanih radova ili i na propisanu razliku broja radova od posljednjeg izbora?  Zašto u polju Geologija, pristupnik mora biti glavni autor na jednoj polovici od ukupnog broja radova potrebnih za izbor, dok za druge prirodoslovne discipline je dovoljna 1/3?"]
[1007,"GORDANA BEG PAKLAR","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Postojeći tekst stavka (2) zamijeniti s: \n\n'Iznimno kvalitetni radovi vrednuju se na sljedeći način: rad koji se svrstava u 10 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 2,0. Radovima koji se svrstavaju u 10 % najboljih radova smatraju se radovi objavljeni u časopisima koji su razvrstani u najboljih 10 % po čimbeniku odjeka ili su sami ti radovi po svojoj citiranosti u 10 % najboljih svoje predmetne kategorije. Pripadnost u 10 % najboljih radova gleda se u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije te za predmetnu kategoriju koja je najpovoljnija za pristupnika. Rad u časopisu koji pripada u Q1 i pristupnik je glavni autor množi se s faktorom 1,5. '"]
[1008,"SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Prijedlog izmjene članka 18, stavak (2):\nIznimno kvalitetni radovi vrednuju se na sljedeći način: rad koji se svrstava u 5 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 2,0, a rad koji se svrstava u 10 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 1,5. Radovima koji se svrstavaju u 5 % odnosno 10 % najboljih radova smatraju se radovi objavljeni u časopisima koji su razvrstani u najboljih 5 % odnosno 10 % po čimbeniku odjeka ili su sami ti radovi po svojoj citiranosti u 5 % odnosno 10 % najboljih svoje predmetne kategorije. Pripadnost u 5 % odnosno 10 % najboljih radova gleda se u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije te za predmetnu kategoriju koja je najpovoljnija za pristupnika."]
[1009,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Članak 18 (2)\nPredviđeno je dodatno vrednovanje isključivo za radove objavljene u 5% najviše rangiranih časopisa. Ovo značajno smanjuje broj radova koji se potencijalno mogu dodatno vrednovati u odnosu na trenutno važeće kriterije, a kojega neće nadomjestiti ‘relaksiranje' uvjeta glavnog autorstva predviđeno člankom 17. \n\nNavedeno demonstrira analiza podataka za radove iz područja kemije (podaci su uzeti iz baze Scopus, subject area:  Chemistry, Multidisciplinary, za 2023. godinu kao referentnu).\nOd 789 zapisa u bazi na kojima su autori s afilijacijom neke od hrvatskih ustanova, 36% (286 zapisa) su radovi u časopisima rangiranim u prvih 10%,  a samo 7% (57 zapisa) radovi u prvih 5% časopisa. Ako se uzme u obzir i autorski doprinos, svega 3.8% (30 zapisa) čine radovi na kojima su hrvatski znanstvenici glavni autori.  \n\nPodaci govore kako je publiciranje u 5% najboljih časopisa u hrvatskoj znanosti IZNIMNO RIJETKO, odnosno da podizanje ljestvice s 10% na 5%, te ukidanje dodatnog vrednovanja ostalih Q1 radova koje se predlaže novim kriterijima predstavlja drastično postroživanje u odnosu na dosadašnje uvjete za izbor na znanstvena/znanstveno-nastavna radna mjesta.\n\nPredlaže se:\n- uz glavno autorstvo koje bi se množilo s faktorom 2, dodatno vrednovati i koautorstvo na radovima objavljenjima u 5% najboljih časopisa množenjem s faktorom 1.5\n- dodatno vrednovati glavno autorstvo u časopisima objavljenima u 10% množenjem s faktorom 1.5 \n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[1010,"MIRELA SAMARDŽIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Članak 18 (2) - Smatram da bi trebalo ostati kao u prethodnom pravilniku jer je 5 % vrlo često nerealno i nedostižno u našim uvjetima rada: Rad u časopisu koji pripada u prvih 10 % relevantne predmetne kategorije i pristupnik/pristupnica je glavni autor množi se s faktorom 2,0. Rad u časopisu koji pripada u Q1 i pristupnik/pristupnica je glavni autor množi se s faktorom 1,5"]
[1011,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (1):\n\nPredlažemo zamijeniti stavak (1) s: \n\"(1) Za izbor na radno mjesto razine 2, 3 i 4 u poljima Fizika, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti, pristupnik mora biti glavni autor na najmanje jednoj trećini od ukupnog broja radova potrebnih za izbor, a za razinu 1 mora biti glavni autor na najmanje 2 rada.\""]
[1012,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (2): \n\nPredlažemo zamijeniti stavak (2) s: \n\"Iznimno kvalitetni radovi vrednuju se na sljedeći način: rad koji se svrstava u 5% najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 3,0, a rad koji se svrstava u 10% najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 2,0. Radovima koji se svrstavaju u 5% odnosno 10% najboljih radova smatraju se radovi objavljeni u časopisima koji su razvrstani u najboljih 5 % odnosno 10% po čimbeniku odjeka ili su sami ti radovi po svojoj citiranosti u 5% odnosno 10% najboljih svoje predmetne kategorije. Pripadnost u 5% odnosno 10% najboljih radova gleda se u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije te za predmetnu kategoriju koja je najpovoljnija za pristupnika.\""]
[1013,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Predlažemo dodati područje Biomedicina i zdravstvo, odnosno predlažemo područje Biomedicine i zdravstva tretirati jednako kao i navedena polja Prirodnih znanosti."]
[1014,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","ČLANAK 18., stavak 2.\nPredlažemo izmjenu, tako da glasi: „Iznimno kvalitetni radovi vrednuju se na sljedeći način: rad koji se svrstava u 5 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 2,0, a rad koji se svrstava u 10 % najboljih radova, a u kojem je pristupnik glavni autor, množi se s faktorom 1,5. Radovima koji se svrstavaju u 5 % (10 %) najboljih radova smatraju se radovi objavljeni u časopisima koji su razvrstani u najboljih 5 % (10 %) po čimbeniku odjeka ili su sami ti radovi po svojoj citiranosti u 5 % (10 %) najboljih svoje predmetne kategorije. Pripadnost u 5 % (10 %) najboljih radova gleda se u godini objave ili prema najnovijem izvješću objavljenom do dana podnošenja zahtjeva za izbor na znanstveno-nastavno i znanstveno radno mjesto, ovisno o tome što je za pristupnika povoljnije te za predmetnu kategoriju koja je najpovoljnija za pristupnika.“"]
[1015,"JASMINA ROKOV PLAVEC","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Smatram da bi se trebao uvesti i kvalitativni faktor 1,5 kakav je postojao u prethodnom pravilniku. Predlažem da se za izbor na radno mjesto u poljima Fizika, Geologija, Kemija, Biologija, Geofizika i Interdisciplinarne prirodne znanosti rad u časopisu koji pripada u Q1 i pristupnik je glavni autor množi s faktorom 1,5, pri čemu se definicija glavnog autora iz stavka 1. članka 17. treba suziti, jer je preširoka (molim pogledati moju primjedbu na članak 17. stavak 1.). \nNaime, u pojedinim granama navedenih znanosti potrebno je puno truda, vremena i financijskih sredstava da bi se objavio rad u Q1 časopisu, te je razumno i pravedno vrednovati doprinos glavnih autora radova u Q1 časopisima s faktorom 1,5."]
[1016,"IVAN SABOL","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Čl 18. st1\nNejasno. \nMnoženjem rada sa bonusom ne umanjuje potreban kvantitativni kriterij (i dalje je potreban jednaki x) nego povećava vrijednost radova.\nTreba preformulirati ograničenje da kandidat dodatnim bodovanjem ne može dobiti više od ⅓ potrebnih radova\n\nrazličito bodovanje radova u drugim područjima je bitno bolje definirano i prezentirano. Nacionalni kriteriji bi trebali homogenizirati koncepte i pristupe te iste probleme (bodovanje) rješavati i prezentirati na isti način gdjegod je to moguće.\n\nČl 18.st 2. nejednako se definiraju iznimno kvalitetni radovi. Negdje 5% negdje 10%"]
[1017,"ŽELJKA PEZER SAKAČ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Odredba iz stavke 2 članka 18: nejasno je zašto se predlažu stroži uvjeti za kriterij iznimno kvalitetnog rada, u odnosu na prethodne propise. Smatram da bi i dalje radove objavljene u časopisima koji su svrstani među prvih 10% u području trebalo smatrati iznimno kvalitetnima. Također, ovaj prijedlog priznaje množenje iznimno kvalitetnih radova samo faktorom 2,0 dok je potpuno izbačena odredba kojom se rad može množiti faktorom 1,5 - što je bila mogućnost dosad i primjenjivala se za sve radove objavljene u časopisima unutar Q1. Smatram da su kriteriji za dosadašnju definiciju iznimno kvalitetnog rada dovoljno rigorozni, a svako dodatno pooštravanje ima suprotni učinak jer linijom manjeg otpora vodi prema osrednjosti (po principu „umjesto da objavim samo jedan Q1 rad i ostanem bez radnog mjesta/napredovanja, radije ću objaviti četiri rada u Q4 koji vjerojatno niti neće biti citirani“). Predlažem da se prijašnja definicija iznimno kvalitetnog rada i njihovog vrednovanja ne mijenja."]
[1018,"INES GALOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Slažem se da rad treba biti u prvih 5%. Također, s obzirom na povećani trend objavljivanja loših radova u prvih 5% časopisa predmetne kategorije   zbog ne kompetentnih  recenzija, slažem se i sa dolje navedenim komentarom da bi trebalo uvesti i faktor kvalitete, pogotovo pošto se zna da u     Science i ostalim vrhunskim časopisima sve više stoji grupa od 10-tak i više autora."]
[1019,"SLAVEN JOZIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 18.","Mislim da bi granica za \"najbolje\" radove trebala biti 10% s obzirom da je izuzetno teško objaviti rad u časopisima unutar 5%, neovisno o kvaliteti napisanog rada. Osim toga, mislim da bi trebalo dodati i faktor kvalitete 1.5 za autore takvog rada koji nisu glavni autori jer na radovima sa većim brojem autora i drugi autori mogu dati veliki doprinos radu ali taj doprinos ovakvim prijedlogom nije prepoznat."]
[1020,"ANDREJA GAJOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","U ime MO fizika i geofizika i MO kemija (dio MO biologija se ne slaže ni MO IPZ se ne slaže):\nČlanak 19, stavak (1)\nDodati tekst vezan za razinu 1:\n\"(1) Za izbor na radno mjesto razine 2, 3 i 4 u poljima Fizika, Kemija, Biologija, Geofizika, Geografija i Interdisciplinarne prirodne znanosti, pristupnik mora biti glavni autor na najmanje jednoj trećini od ukupnog broja radova potrebnih za izbor, a za razinu 1 mora biti glavni autor na najmanje 2 rada.\"\n\nObrazloženje: Za stjecanje stupnja doktor znanosti potrebno je objaviti jedan rad s glavnim autorstvom pa se očekuje da netko tko će izborom u znanstveno radno mjesto postati samostalni znanstvenik mora moći (tijekom postdoktorskog razdoblja) napisati još jedan znanstveni rad s glavnim autorstvom."]
[1021,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","Potrebno je uskladiti broj radova potrebnih za reizbor sa Zakonom.  \n\nstavak 1.\nIsta primjedba kao i kod Tablice za izbore. Jasnije definirati na što se odnose brojevi u oblim i uglatim zagradama.\n\nstavak 3.\n(3) Za reizbor na radno mjesto pristupnik ne mora imati radove objavljene nakon pokretanja prethodnog izbora ili reizbora u kojima je glavni autor. \nRečenicu treba preoblikovati radi jasnoće, tako da glasi:\n„Za reizbor na radno mjesto pristupnik ne mora biti glavni autor u radovima objavljenim nakon pokretanja prethodnog izbora ili reizbora.“"]
[1022,"INSTITUT ZA FIZIKU","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","Uvjet za radno mjesto razine 1 je obranjena doktorska disertacija, odnosno da je kandidat dao značajniji originalni doprinos svojim istraživanjima. U takvim okolnostima podrazumijeva se da je kandidat objavio barem jedan znanstveni rad s prvim autorstvom, odnosno od devet, kao minimalnog broja radova za ovo radno mjesto, i više od jednog kao glavni autor. Prijedlog Instituta za fiziku: Dodati uvjet glavnog autorstva i za radno mjesto razine 1 (znanstveni suradnik) i to glavno autorstvo na 2 rada."]
[1023,"BRANKO PETRINEC","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","Znanstveno vijeće Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI) je na svojoj 302. sjednici održanoj 10. lipnja 2025. donijelo sljedeći prijedlog izmjena:\n''Članak 19. stavak 3 potrebno je dopuniti tako da glasi:\nZa izbor na radno mjesto razine 2, 3 i 4 u području Biomedicina i zdravstvo, pristupnik mora biti prvi ili jednako vrijedan prvom autoru (mora biti naznačeno u radu), posljednji ili dopisni autor (ako je različit od prvog ili posljednjeg) na najmanje jednoj trećini od ukupnog broja radova potrebnih za izbor.'' \n\nS poštovanjem,\nProf. dr. sc. Branko Petrinec, predsjednik Znanstvenog vijeća IMI"]
[1024,"DARKO BOŠNJAK","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta predlažemo izmjene članka 19. stavak 3.:\n– Dodati iza “prvi, posljednji ili dopisni autor” sljedeću klauzulu: “(uključujući i zajedničko prvo ili posljednje autorstvo ako je u publikaciji naznačeno)”. Time se izbjegne dilema priznavanja suautorstva.\n– Alternativno: zadržati omjer 1/3, ali dopustiti iznimku da se jedan rad u kojem je kandidat drugorangirani autor (odmah iza prvog autora) može uračunati kao “glavno autorstvo” u slučaju da je prvi autor student ili doktorand pod mentorstvom kandidata. To bi pokrilo situaciju gdje profesor namjerno stavlja studenta na prvo mjesto, a sebe na drugo – takav rad jasno odražava mentorov ključni doprinos.\nObrazloženje: Predložene prilagodbe zadržavaju visoki standard (zahtjev za vodećim autorstvima), ali unose nužnu fleksibilnost za rubne slučajeve. Ustavni sud je upozorio da kriteriji ne smiju dovesti kandidate u neproporcionalno nepovoljan položaj bez opravdanja. Ako bi strogo tumačenje 1/3 pravila eliminiralo kandidata koji objektivno ima dovoljan vodstveni doprinos (npr. 5 odličnih radova gdje je mentor i drugi autor, umjesto 6 kao prvi autor), to bi bio nepotrebno strog ishod bez bitnog utjecaja na kvalitetu – takva razlika nije materijalna za ocjenu doprinosa. Stoga je bolje jasno definirati pravila igre i ostaviti mogućnost povjerenstvima da u opravdanim slučajevima vrjednuju suštinu doprinosa kandidata, a ne samo formalni poredak imena na popisu autora. Ovo je u duhu načela transparentnosti i materijalne istine u postupcima izbora."]
[1025,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","Predlažemo područje Biomedicine i zdravstva tretirati jednako kao i polja Prirodnih znanosti navedena u stavku 1."]
[1026,"INES GALOVIĆ","Kvalitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 19.","Ako pravilo 1/3 prvih autorstva vrijedi za sve, zbog čega su Geolozi tu izuzeti sa povečanjem kriterija? S obzirom na našu prirodu posla (na terenu od proljeća do jeseni) i multidisciplinarni pristup znanosti, a koje i EU podržava, na kolaboracijskim projektima vrlo je teško, ako ne i nemoguće u 5 godina imati 5 prva autorstva, koja su potrebna za napredovanje iz višeg u zn. savjetnika, na jednom do dva projekta na kojima smiješ po određenom postotku raditi. Prema ovakvom rigoroznom kriteriju, a koji još i stavlja geologe u nepovoljniji položaj naspram ostalih struka, teško da će iko imati prilike za napredovanje, jer apsolutno koliko znam niko dosad nije uspio napredovati na 1/2 prvih autorstva u 5 godina, a teško da će realno i uspjeti s obzirom na \nterenski obim posla jednog geologa uz nastavu kolega na fakultetu, koje isto kolege iz Instituta vode, kao i mentoriranje mladih istraživača, koje bi isto trebali uz znanstvene, EU i lokalne te privredne projekte i nastavu raditi, a da ne spominjemo još i angažmane u okviru raznih editorijala u tuzemnim/inozemnim časopisima, kao i recenziranje za razne časopise, sudjelovanje u raznim društvima, viječima, organizacijama...i to sve volontiramo uz \npomaganje inozemnih studenata preko ERASMUS programa. Molim članove koji utvrđuju ove kriterije da vrate prvoautorstvo na realniju realizaciju na 1/3 autorstva. Hvala."]
[1027,"IVAN ZUPANC","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","Primjedba na članak 20, stavak 1.\nIsta primjedba kao i kod Tablice za izbore. Jasnije definirati na što se odnose brojevi u oblim i uglatim zagradama.\nPrimjedba na članak 20, stavak 3.\n(3) Za reizbor na radno mjesto pristupnik ne mora imati radove objavljene nakon pokretanja prethodnog izbora ili reizbora u kojima je glavni autor.\nRečenicu treba preoblikovati radi jasnoće, tako da glasi:\n„Za reizbor na radno mjesto pristupnik ne mora biti glavni autor u radovima objavljenim nakon pokretanja prethodnog izbora ili reizbora.“"]
[1028,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 20., stavak (3) \nKriteriji općenito ne propisuju da bi pristupnici trebali biti glavni autori na određenom broju radova objavljenih nakon prethodnog izbora, jer u članku 19., stavak (1) piše: \"pristupnik mora biti glavni autor na najmanje jednoj trećini od ukupnog broja radova potrebnih za izbor\", odnosno glavno autorstvo se odnosi na ukupan broj radova iz Tablice 2.\nOdnosi li se stoga glavno autorstvo i na trećinu radova propisanih kao ukupan broj radova potrebnih za reizbor u Tablici 4.? Ili je za reizbor bitan samo ukupan broj radova, a glavno autorstvo se gleda prema Tablici 2. za radno mjesto reizbora, što je ionako moralo biti ispunjeno prilikom prethodnog izbora? Jer ako je netko bio izabran s minimumom glavnih autorstava prilikom prethodnog izbora, onda bi i prilikom reizbora trebao imati pola razlike glavnih autorstava između dva radna mjesta?"]
[1029,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 20., stavak (1):\nIzbaciti \"odnosno reizbora\" na kraju druge rečenice."]
[1030,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","stavak (3)\n\na) Formula za izračun bodova penalizira suradnju umjesto da istu potiče: za pojedini rad broj N jednak je broju stranica rada koji se u slučaju k > 1 koautora dijeli s k-1.\nb) Po kojoj osnovi je broj stranica mjerilo kvalitete nekog rada?\nc) Stupac A je suvišan, a stupac Q (Zašto Q? Zašto ne npr. C?) može biti npr. SUMA rad*IF.\nd) Uvjeti u stupcu Q su preniski.\ne) Predloženi kriteriji u matematici kao jedan od tri numerička kriterija navode formulu za stupac Q. Broj bodova potrebnih za izbor odnosno reizbor na radno mjesto u polju Matematika. Formula je, posve jasno, izvedena ad hoc, arbitrarno i bez scientometrijskih opravdanja. No važnije je što formula krši međunarodno prihvaćene upute za evaluaciju rada istraživača koje postavlja Deklaracija DORA, a među čijim se potpisnicima mogu naći gotovo sva utjecajnija matematička društva i znanstvene institucije u svijetu. Srž je deklaracije, čiji su potpisnik i HRZZ i  Hrvatsko matematičko društvo, je nedvojbeno u rečenici  koja izričito kaže \"Do not use journal-based metrics, such as Journal Impact Factors\". Neupotrebljivost Journal Impact Factora u evaluaciji istraživačkog rada višestruko je dokumentirana, a posebno u matematici (v. npr. Adler, Ewing i Taylor 2009.) Predloženi kriterij je baziran upravo na tim faktorima. Dodatno, formula izričito nekorektno tretira dijelove matematike koji se evaluiraju zajedno s časopisima iz nematematičkih polja kao što su Econometrics, Management Science, Statistical Software, Theoretical Biology,...  Iako se korištenje Journal Impact Factora preko upotrebe kvartila pojavljuje i u drugim poljima i područjima, to je nerijetko korigirano korištenjem više vrsta impact factora (npr. SJR uz JCR), no jedino je u polju Matematika njihovo korištenje ovako eksplicitno i besmisleno. Ovakav kriterij, posve u suprotnosti s međunarodno prihvaćenim kriterijima, će nedvojbeno nanositi štetu i teškoće u evaluaciji istraživačkog rada u matematici. Nepravedan je i prema budućim kandidatima jer će jedan od glavnih kriterija i dalje biti predmet poruge u drugim strukama."]
[1031,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nPredlažemo dodati: \n„Kod reizbora u redovitog profesora dodatno tražiti da pristupnik zadovolji jednu trećinu, odnosno jedan kriterij nastavnog doprinosa.“"]
[1032,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nPredlažemo smanjiti broj zahtjeva na broj radova za napredovanje s razine 2 na 3 s 30 radova na 28 (članak 12) - čime se broj radova potrebnih za reizbor u ovom članku (20) smanjuje sa 24 na 23."]
[1033,"IVOR LONČARIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","Stavak (3) ili nije potreban ili je potrebno dodati uvjet od barem 1 članka u kojima je glavni autor. Također, nije jasno kako je zaokruživanje \"na manje\" u skladu s člankom 42. stavkom (3) ZVOZD (NN 119/22)."]
[1034,"IVAN SABOL","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","čl 20 \nAko je riječ o reizboru onda nije potrebno navoditi kumulativni broj radova već samo deltu (razliku od prošlog izbora) pa se i ovaj članak može pojednostaviti\nKoncept delte (razlika od prošlog izbora) treba negdje definirati i konzistentno primjenjivati\n\nSugeriram spajanje sa ostalim takvim tablicama (Tablica 4 i 5) u jednu jer su i onako jedna pored druge. A treba razmotriti da se tablice prikazuju kao i za polje matematika gdje su dani i ujeti za izbor i uvjeti za reizbor.\nIdealno bi bilo imati po jednu takvu tablicu za sva područja koja su suštinski slična te izdvojene tablice za egzotična polja (geografija, matematika...)\n\nBrojevi ne pašu \nDocent treba 9, za reizbor treba (3) ali je minimalni broj radova za reizbor 13. Je li to namjerno prvi reizbor \"teži\" da treba 4 rada iako nazivno treba delta 3?\nZa geologiju je još drastičnije 4 -> 8 (1)\nZa geografiju 6[4] -> 9 [6] (2)\nIsto je i sa svim višim RM da se \"penalizira\" prvi reizbor"]
[1035,"GORAN PETROVIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 20.","Stavak 3 kriterija za reizbor je u suprotnosti sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti NN 119/22 članak 42 stavak (3) koji glasi\nNastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1036,"DIJANA ILIŠEVIĆ","POGLAVLJE I. ,\nZnanstveno polje Matematika","U ime Matičnog odbora za polje matematike.\nU članku 21, stavak 9, tri alineje koje opisuju računanje broja n trebaju redom biti označene s (a), (b), (c) umjesto crticom jer se druga alineja poziva na prvu sa „kvocijent iz (a)“."]
[1037,"IVAN SABOL","POGLAVLJE I. ,\nZnanstveno polje Matematika","S obzirom da je matematika toliko drugačija da je zasebno prikazana iza kriterija za reizbor ostalih onda bi trebalo matematiku izdvojiti u zasebno poglavlje a ne u sklopu poglavlja 1 kojem kvari tijek prezentiranja"]
[1038,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Znanstveno polje Matematika,\nČlanak 21.","Ponovno ističemo potrebu odmicanja od tradicionalne metrike"]
[1039,"LOREDANA SIMČIĆ","Znanstveno polje Matematika,\nČlanak 21.","Ako dobro razumijem Članak 21., točke (1), (2) i (3) se sve odnose na prvi dio Tablice 6., „Izbor na radno mjesto“. Predlažem da se doda točka (4) s opisom: „Za reizbor na radno mjesto razine 2, 3 i 4 pristupnik mora ostvariti broj bodova naveden u Tablici 6.: kumulativno broj bodova naveden izvan zagrada, od posljednjeg izbora broj bodova naveden u oblim zagradama te od posljednjeg reizbora broj bodova naveden u uglatim zagradama.\"\nPod točkom (3), sintaksa „kumulativno od prethodnog izbora“ je nejasna. Predlažem: „Pristupnik koji je u reizboru na radnom mjestu mora za izbor na više radno mjesto kumulativno ostvariti broj bodova naveden izvan zagrada, od posljednjeg izbora broj bodova naveden u oblim zagradama te od posljednjeg reizbora broj bodova naveden u uglatim zagradama, kako je propisano u Tablici 6.\""]
[1040,"ZLATKO ERJAVEC","Znanstveno polje Matematika,\nČlanak 21.","U zadnjem stavku se pojašnjava način izračuna koeficijenta “n” u izračunu broja bodova za stupac Q. Obzirom da je baza SCIE zamijenjena širom bazom WoSCC, trenutni izrijek ne pokriva način izračunavanja broja “n” ako je rad objavljen u časopisu u bazi ESCI, a časopis nema određeni faktor utjecaja. \nPredlažem nadopunu odgovarajućeg stavka: „0,3 ako je rad objavljen u časopisu koji je na popisu baze WoSCC i nema određen čimbenik odjeka, ako je rad objavljen u časopisu koji nije na popisu baze WoSCC, za rad iz edukacijske matematike i matematičkog računarstva ako je objavljen u časopisu koji nije na popisu baze Scopus u časopisima kvartila Q1 i Q2 ili ako je objavljen u zborniku.“"]
[1041,"IVAN SABOL","Znanstveno polje Matematika,\nČlanak 21.","Čl 21 stavak 3 Tablica 6. Nema razloga da se zamjenjuje raspored stupaca i redaka (transpose tablice) u odnosu na prethodne tablice gdje su radna mjesta bila iskazana kao stupci\nNacionalni kriteriji moraju biti uniforman dokument gdje se ista tema (kriteriji) prikazuju na isti način na nacionalnoj razini.\nzašto su kategorije dane kao A,B,Q ako su prije bile a1, a2 ili kasnije kao A,B,C \n\nČl 21 stavak 4. definicije rada i kategorija rada moraju biti sustavno prezentirane kroz cijele Nacionalne kriterije. St 4 također sadržava elemente kvalitativnih kriterija i glavnog autorstva što je opet nekonzistentna prezentacija\n\nČl 21 stavak 5. Nejasno je računa li se isti rad i pod A i pod B\nU prethodnom stavku stoji da najmanje ⅔ radova u stupcu a moraju biti WosCC/MRCC . Ali ako se isti rad računa 2 puta i pod A i pod B onda su tih ⅔ ionako zadovoljene pod B (2/3, 7/9 i 12/15) \nU prethodnom primjeru su a1 radovi bili uži (jači) a ovdje su B radovi (uži/jači) pa bi to u prilici donošenja nacionalnih kriterija trebalo uniformirati A najjače, B srednje, C ostalo i tako za sva područja/polja/kategorije radnih mjesta\n\nČl 21 stavak 7. Nejasno. Ako se radovi iz \"edukacijske matematike i matematičkog računarstva indeksirani u bazi Scopus\" računaju u B onda to treba staviti u definiciju B tj u Čl21-5\nIsto i za radove A koji bi trebali biti definirani u Čl21-4\nA izračun Q treba prebaciti u Čl21-6 uz navedeno ograničenje\n\nČl 21 stavak 9 bi trebao biti preimenovan u st 7 tako da bude odmah iza st 7 koji se na ovaj st poziva.  Tek nakon što se izračuna Q (za što je potreban st 6+9) se može dodati nove kriterije što sad čini postojeći (stari) st 7\n\nČl 21 stavak 9 prva crtica. Definicija medijana i kvartila ne bi trebala biti predment Čl 21 st 9. Ako je to potrebno definirati ranije onda treba biti ranije. A valjda matematičkom povjerenstvu ne treba pomoć općih definicija pri konkretnom izračunu\n\nČl 21 stavak 9 druga crtica. alineja se poziva na alineju (a) koja ne postoji jer dokument nekonzistentno primjenjuje imenovanje alineja. Negdje slovima a,b,c, , negdje rimskim brojevima i,ii,iii... negdje samo crticama. Kupus je doveo do zabuna pa opet predlažem učiniti Nacionalne kriterije konzistentnim i cjelovitim i homogenim tekstom"]
[1042,"DAMIR KARABAIĆ","POGLAVLJE II.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","Promjena bilješke (3) uz oznake navedene uz Tablicu 7, u odnosu na trenutno važeći Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, je neosnovana i neprihvatljiva.\nSa novom bilješkom se uvodi stroži kriterij vezan za ostvarenje po jednog rada više od navedenog broja u kategoriji A za sva polja u području Tehničke znanosti, osim polja Arhitekture i urbanizma.\nZa polje Arhitekture i urbanizma ostaju isti uvjeti navedeni pod bilješkom (1), tako da je ostvareno bitno postrožavanje uvjeta u svim poljima Tehničkih znanosti, osim Arhitekture i urbanizma.\n\nPotrebno je promijeniti sadržaj bilješke (3) tako da njen sadržaj i propisani uvjet bude identičan sa trenutno važećim Pravilnikom i sa poljem Arhitektura i urbanizam:\n\"(3) U slučaju kada je ostvaren po jedan znanstveni rad više od navedenog broja radova potrebnih za izbor u pojedino zvanje u kategoriji A, nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja temeljem kategorija B i C. Isto tako, ako je ispunjen uvjet iz kategorije A, a u kategoriji B je ostvaren jedan rad više od potrebnog broja radova, nije potrebno ispunjavati uvjet iz kategorije C.\""]
[1043,"SAŠA DELIĆ","POGLAVLJE II.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","SVEUČILIŠTE U SPLITU, FAKULTET GRAĐEVINARSTVA, ARHITEKTURE I GEODEZIJE:\n\nKomentar: iz Bilješka (3) uz oznake navedene u Tablici 7. nije jasno na što se odnosi jedan rad više u kategoriji A, je li se odnosi na kumulativan broj radova ili na broj radova navedenih u uglatim zagradama; također iz navedene Bilješke nije jasno u slučaju da je ostvaren jedan rad više u kategoriji A i time nije potrebno zadovoljiti kategoriju B, je li taj isti jedan rad više nadomješta tri rada u kategoriji C Ili je potrebno imati 2 rada više u kategoriji A, jedan koji nadomješta radove kategorije B i jedan koji nadomješta 3 rada kategorije C."]
[1044,"SAŠA DELIĆ","POGLAVLJE II.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","SVEUČILIŠTE U SPLITU, FAKULTET GRAĐEVINARSTVA, ARHITEKTURE I GEODEZIJE:\n\nPredlaže se izmjena Bilješke (3) uz oznake navedene u Tablici 7., članka 22. \n\nBilješka (3) uz oznake navedene u Tablici 7. koja glasi:\n„ (3) u slučaju kad je ostvaren po jedan rad više od navedenog broja radova potrebnih za izbor na radno mjesto u kategoriji A, nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja na temelju kategorija B; svaki dodatni rad u kategoriji A može nadomjestiti tri rada u kategoriji C“\n\nmijenja se i glasi:\n\n- (3) u slučaju kada je ostvaren po jedan rad više od navedenog broja radova potrebnih za izbor na pojedino radno mjesto u kategoriji A, nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja temeljem kategorija B i C. Isto tako, ako je ispunjen uvjet iz kategorije A, a u kategoriji B je ostvaren jedan rad više od potrebnog broja radova, nije potrebno ispunjavati uvjet iz kategorije C."]
[1045,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","U članku 22. ne smatramo opravdanim da u slučaju kada je ostvaren po jedan rad više od navedenog broja potrebnog za izbor na radno mjesto u kategoriji A nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja na temelju kategorija B, dok isto ne vrijedi za kategoriju C. Predlažemo da se u navedenom slučaju isti kriterij primjenjuje za kategorije B i C, kao što je to slučaj u trenutno važećim kriterijima (NN 28/2017-652).\n\nPredlažemo sljedeću izmjenu:\n\n- (3) u slučaju kad je ostvaren po jedan rad više od navedenog broja radova potrebnih za izbor na radno mjesto u kategoriji A, nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja na temelju kategorija B i C.\n\nTakođer, smatramo da u članku 22. stavak (4) broj radova potrebnih za izbore na radno mjesto koji pripadaju najmanje drugom kvartiulu (Q2), radova na kojima je pristupnik glavni autor te radova objavljenih u inozemnom časopisu treba biti (1, 2, 3, 4), umjesto (1, 2, 3, 3) kako bi bili usklađeni s brojem radova te vrste koje pristupnik mora objaviti od prethodnog izbora ([1], [1], [1]). Za polje Arhitektura i urbanizam, brojevi radova te vrste bi trebali biti (0, 1, 2, 3), umjesto (0, 1, 2, 2)."]
[1046,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","„- od redom navedenog ukupnog broja radova (2, 4, 6, 8) u kategoriji A, potrebnih za izbor na radno mjesto, na njih redom (1, 2, 3, 3) pristupnik mora biti glavni autor; glavni autor rada je onaj autor koji je nositelj problematike ili autor koji je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema; glavne autore (najviše dva za isti rad) procjenjuje stručno povjerenstvo na temelju zahtjeva pristupnika, a utvrđuje matični odbor“\n\nKriterij koji navodi da \"glavne autore (najviše dva za isti rad) procjenjuje stručno povjerenstvo na temelju zahtjeva pristupnika, a utvrđuje matični odbor” otvara niz ključnih pitanja kao i prostor za proizvoljnost i neujednačene interpretacije u evaluacijskom postupku. Nigdje nije jasno definirano na temelju kojih objektivnih i provjerljivih parametara stručno povjerenstvo treba procijeniti tko je “glavni autor” što naravno postaje podloga za subjektivne interpretacije. Ako pristupnik sam predlaže svoj status “glavnog autora”, može doći do prijepora unutar suradničkih timova. \nPredlažemo da se uvede mogućnost prilaganja izjava koautora ili urednika časopisa kao dokaz stvarnog doprinosa, i razmotri neki model u kojem se vrednuje ukupni doprinos autora u kontekstu znanstvene biografije za svakog autora pojedinačno."]
[1047,"TONKO KOVAČEVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Ovdje se postavlja pitanje ravnopravnosti kriterija, odnosno transparentnosti i ravnopravnosti unutar kriterija za izbor u znanstveno-nastavna zvanja u području Tehničkih znanosti.\nNaime, većina tehničkih polja – poput elektrotehnike, strojarstva, računarstva, građevinarstva i drugih – podliježe kvantitativnim kriterijima koji se primarno temelje na znanstvenim radovima objavljenima u časopisima indeksiranima \nu WoSCC/Scopus bazama. Takav pristup je jasan i strukturiran, ali istovremeno vrlo zahtjevan za kandidate čiji rad u velikoj mjeri uključuje praktične ili primijenjene aspekte inženjerskog djelovanja.\nS druge strane, unutar istog područja, polje Arhitektura i urbanizam ima dodatnu mogućnost izbora putem kriterija koji uvažavaju:\n• realizirane i nagrađene projekte,\n• urbanističke planove,\n• izložbe i stručne objave.\nTi se radovi vrednuju ravnopravno sa znanstvenim radovima, što otvara vrata priznavanju praktičnog rada kao ravnopravnog doprinosa znanstvenoj zajednici. Ovdje se postavlja legitimno pitanje: Zašto sličan princip nije primjenjiv i na \nostala tehnička polja?\nU mnogim slučajevima, inženjeri razvijaju rješenja i sustave od velikog društvenog značaja, izrađuju patente, tehničku dokumentaciju, softverske alate ili sudjeluju u inovacijskim projektima, no takav rad – bez znanstvenih radova \nu WoS/Scopus bazama – nije dostatan za napredovanje u zvanje.\nRazumijem da arhitektura ima specifičnosti koje su dijelom umjetničke i kreativne naravi, no i ostale tehničke struke često rezultiraju stvarnim, mjerljivim i javno dostupnim rezultatima koji bi, uz jasno postavljene uvjete i stručnu evaluaciju, mogli biti relevantni i vrednovani.\nStoga predlažem da se razmotri mogućnost šireg priznavanja praktičnih inženjerskih doprinosa (patenti, tehnička rješenja, implementirani sustavi, industrijske inovacije, open-source alati itd.) kao jednog od dodatnih kriterija \nu postupku izbora u zvanje – uz nužno osiguravanje stručne ocjene i kontrole kvalitete."]
[1048,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Članak 22. stavak 3.\nU znanstvenom dijelu Nacionalnih kriterija treba ukloniti bazu Scopus kao izvor informacija pripada li časopisni rad u A kategoriju. Predlažemo da se riječi „indeksiranim u bazama WoSCC i/ili Scopus“ u ovome stavku zamijene riječima „indeksiranim u bazi WoSCC“."]
[1049,"MARINKO BARUKČIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Komentar:\nKod izbora na znanstveno-nastavna radna mjesta na fakultetu nejasno je na prethodni izbor u što ( u prethodno znanstveno zvanja ili prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto) se odnose kriteriji koji vrednuju \"deltu\" između dva izbora.\n\nPrijedlozi za dopunu stavka:\n- od redom navedenog broja radova u uglatim zagradama ([2], [2], [2]) u kategoriji A, potrebnih za izbor na više radno mjesto i objavljenih nakon prethodnog izbora \"u znanstveno zvanje\", njih redom ([1], [1], [1]) mora biti objavljeno u znanstvenom časopisu koji pripada najmanje drugom kvartilu (Q2)\n\n- od redom navedenog broja radova u uglatim zagradama ([2], [2], [2]) u kategoriji A potrebnih za izbor na više radno mjesto i objavljenih nakon prethodnog izbora \"u znanstveno zvanje\", na njih redom ([1], [1], [1]) pristupnik mora biti glavni autor\n\n- od redom navedenog broja radova u uglatim zagradama ([2], [2], [2]) u A kategoriji potrebnih za izbor na više radno mjesto i objavljenih nakon prethodnog izbora \"u znanstveno zvanje\", njih redom ([1], [1], [1]) mora biti objavljeno u inozemnim časopisima\n\nObrazloženje:\nPrema novom ZVOZDu za znanstveno-nastavna radna mjesta na fakultetima nema više zasebnog izbora u znanstveno zvanje nego se vrši jedan objedinjeni izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto. Postoje djelatnici kod kojih je u prijelaznom razdoblju nakon stupanja na snagu novog ZVOZDa došlo do vremenske razlike između izbora u prethodno znanstveno zvanje i prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto. Na primjer, izbor u znanstveno zvanje je bio u 2021.g. (prije stupanja na snagu novog ZVOZDa), a izbor u znanstveno-nastavno radno mjesto je bio u 2023.g. (nakon stupanja na snagu novog ZVOZDa). Za ovakve slučajeve člankom (22) nije jasno definirano na izbor u što se odnosi izračun \"delte\". Čak što više navod \"... potrebnih za izbor na više radno mjesto i objavljenih nakon prethodnog izbora...\" sugerira da se \"delta\" odnosi na prethodni izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto. Ako bi to bilo tako, onda bi djelatnik iz navedenog primjera ostao zakinut za prikaz radova objavljenih u periodu između izbora u znanstveno zvanje i izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto jer te radove nije mogao prikazati kod prethodnog izbora u znanstveno zvanje (jer nisu postojali), a neće ih niti moći prikazat kod prvog sljedećeg izbora na više znanstveno-nastavno radno mjesto jer se delta broji od izbora na prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto, a ne od izbora u prethodno znanstveno zvanje."]
[1050,"DAVORIN PENAVA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Poštovani/a, \n\nmolim pojašnjenje u vezi članka 32. stavka 7. u kontekstu kada je pristupnik izabran u više znanstveno zvanje (npr. znanstveni savjetnik) nakon isteka najmanje tri godine od prethodnog izbora tzv. ranijim izborom, a tek naknadno pristupa redovnom postupku izbora u znanstveno-nastavno radno mjesto na sveučilištu. \n\nZahtjevi vezani uz znanstvene radove koji su objavljeni nakon izbora su prema prijedlogu kriterija jasno navedeni npr. „od redom navedenog broja radova u uglatim zagradama ([2], [2], [2]) u kategoriji A, potrebnih za izbor na više radno mjesto i objavljenih nakon prethodnog izbora, njih redom ([1], [1], [1]) mora biti objavljeno u znanstvenom časopisu koji pripada najmanje drugom kvartilu (Q2)“. \n\nMolim Vas pojašnjenje za sljedeće okolnosti:\n\n1. Koji se izbor smatra „prethodnim izborom“ u slučaju ranijeg izbora tj. izbor u znanstveno zvanje (npr. znanstveni savjetnik) ili izbor u prethodno znanstveno-nastavno zvanje (npr. redoviti profesor)?\n\n2. Na koji se način vrednuju radovi objavljeni u razdoblju između ta dva izbora, s obzirom na to da ti radovi nisu mogli biti uključeni u znanstveni izbor (koji je već bio ostvaren) i da u trenutku njihova objavljivanja izbor u znanstveno-nastavno zvanje još nije bio pokrenut?\n\n3. Hoće li takvi radovi moći biti priznati kao radovi nakon prethodnog izbora u smislu kriterija koji vrijede za znanstveno-nastavna radna mjesta?\n\nZahvaljujem unaprijed na pojašnjenju."]
[1051,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Čl 22 st 1. Zbog uniformnosti (nedefinirane) delta, tj \"broj radova od prošlog izbora\" bi se trebala prikazivati u normalnim zagradama () u svim dijelovima teksta Nacionalnih kriterija. A ne malo uglatim malo oblim zagradama\n\nČl 22 st 2 Trenutak za unifikaciju je i za ujednačiti različito imenovanje kategorija\nNpr a1 i a2 Geografija (čl 8-4)\nA, B, Q matematika (Čl 21)\nA, B, C tehničke znanosti… (čl 22)\na1, a2,a3 Biotehničke znanosti (čl25)\na1, a2, a3 Društvene znanosti (čl 28)\na1, a2, a3 Sigurnosne i obrambene znanosti (čl 36)....\n\nNazivlje se treba ujednačiti a definicije prezentirati na isti način u svim takvim poglavljima/cjelinama\n\nČl 22 Tablica 7 opet su neujednačeni prikazi tablica (stupci/retci) te još bitnije, prethodna poglavlja nisu imala bilješke već su ovakve definicije bile posebni stavci relevatnog članka ili definirani u uvodu poglavlja za razliku od ovdje\n\nČl 22 st 4 alineja 4. \"koji pripada najmanje drugom kvartilu (Q2) \" Koncept Q2+ treba definirati i ranije Npr u prirodnim znanostima se stalno nabrajalo Q1,Q2,Q3 umjesto da piše Q3+ i slicno\n\nČl 22 st 4 alineja 6. U prethodne 2 alineje je stajalo \"kategoriji A\" a ovdje \"u A kategoriji\". nekonzistentno\n\nČl 22 st 8 i 9. Definiciju rada B i C kategorije treba dati ranije (prije kvantitativnih kriterija)"]
[1052,"IGOR PETROVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Predlažem da se u odnosu na ukupni broj radova potrebnih za napredovanje ograniči broj radova koje kandidat može priložiti, a publicirao ih je u izdavačkim kućama poput MDPI ili Hindawi (otvoreni pristup). Sve je više neaktivnih znanstvenika koji nekoliko mjeseci prije izbora \"objave\" potreban broj radova za izbor u ovakim publikacijama. Otvorena znanost ima dobrih strana, ali treba biti svjestan i negativnih aspekata (brz i upitan postupak recenzije, mogućnost trgovine utjecajem plaćanjem objave rada i sl.) koje bi trebalo prevenirati."]
[1053,"TONĆI MODRIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","U Tablici 7. su za izbor na radno mjesto unutar uglatih zagrada navedeni radovi koje je pristupnik morao objaviti nakon pokretanja postupka prethodnog izbora. Ako je pristupnik izabran u znanstveno zvanje prije izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto, a između tih izbora je objavio radove, oni se kod sljedećeg izbora ne mogu koristiti jer nije jasno navedeno na koji se prethodni izbor misli."]
[1054,"TONI BESJEDICA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Predlažem da se u uvjetima definiranim pod (3), a koje se odnose na broj radova potrebnih za za izbor na radno mjesto prema kategorijama A, B & C jasnije definira koliko A radova zamjenjuje radove pod B i C.  \n\nNaime kako stoji u prijedlogu \ncit: \" u slučaju kad je ostvaren po jedan rad više od navedenog broja radova potrebnih za izbor na radno mjesto u kategoriji A, nije potrebno zadovoljiti kriterij bodovanja na temelju kategorija B; svaki dodatni rad u kategoriji A može \nnadomjestiti tri rada u kategoriji C.\" \nmoguće je dvojako protumačiti tj. da jedan A rad preko norme vrijedi samo za 3 B rada, ali ne i za 3 C rada i da je potrebno napraviti još jedan A rad kako bi zadovoljio kategoriju C; \nili \njedan A rad zadovoljava kriterij bodovanja u u kategoriji B kao i 3 rada u C kategoriji .\n\nTreba jasnije definirati što svaki A rad preko norme \"pokriva\" u kategorijama B i C kako se ne bi tumačilo kako gdje i prema kome."]
[1055,"IGOR PETROVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","Podržavam ideju da se i cjeloviti radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova vrednuju kao kategorija A. Međutim, čini se da predložena ICORE baza (https://portal.core.edu.au/conf-ranks/) obuhvaća samo računalne znanosti, dok mnoga druga polja tehničkih znanosti nisu zastupljena. Stoga predlažem da se člancima kategorije A vrednuju i cjeloviti radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova indeksirani u Scopus bazi (kvartila rada Q3 ili Q4)."]
[1056,"JONATAN LERGA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 22.","U uvjetima za tehničke znanosti se negdje koristi \"nakon pokretanja postupka prethodnog izbora\", a negdje \"nakon prethodnog izbora\" - predlažem da se ujednači na način da se koristi \"nakon pokretanja postupka prethodnog izbora\". U protivnom se radovi objavljeni nakon pokretanja postupka, a prije izbora ne mogu koristiti kod sljedećeg izbora."]
[1057,"RANKA GODEC","Izračun ekvivalentne vrijednosti rada/projekta/patenta,\nČlanak 23.","Članak 23. Uvjeti za izbor u tehničkom području - izračun ekvivalentne vrijednosti\nEkvivalentna vrijednost pojedinog rada/projekta/patenta pristupnika računa se prema broju autora rada/projekta/patenta na sljedeći način:\n- do uključujući četiri autora: 100 % -p e t autora: 75 %\n- šest autora: 50 %\n- sedam autora: 25 %\n- više od 7 autora: 100/n % (n=oj autora). \nOvako strog kriterij računanja autorstva obeshrabruje znanstveno-istraživačku suradnju znanstvenika različitih područja sa znanstvenicima iz tehničkih područja znanosti. U vrijeme kada bi trebalo što više poticati multidisciplinarnost istraživanja i težiti što boljem povezivanju institucija te međunarodnom umrežavanju znanstvenika trebalo bi omogućiti i fleksibilnije kriterije. To se može učiniti kroz povećanje broj autora u gornjim kriterijima ili ga eventualno primijeniti samo na autore na radu koji su zaposleni na radnim mjestima iz područja tehničkih znanosti, a da ne uključuje suradnike/koautore iz različitih područja znanosti."]
[1058,"IVAN SABOL","Izračun ekvivalentne vrijednosti rada/projekta/patenta,\nČlanak 23.","čl 23 koncept ekvivalentne vrijednosti rada se primjenjivao i prije ali i u kasnijim dijelovima nacionalnih kriterija. Ovaj koncept da se neki radovi broje više ili manje treba uniformno definirati i prezentirati u svakom relevantnom području."]
[1059,"INES GALOVIĆ","Izračun ekvivalentne vrijednosti rada/projekta/patenta,\nČlanak 23.","Ne slažem se da broj autora na radu određuje kvalitetu rada. Dapače, danas se potiče multidisciplinarnost na projektima, koja daje i veću vjerodostojnost projektu/radu jer je obrađena s više relevantnih aspekata koji joj daju na težini. Osim ako si jedini autor i još objavio u Q1 časopisu, je jedini relevantni kriterij rada, a to znaju svi koji takav rad ne posjeduju, jer je vrlo teško samostalno objaviti takav rad. Ovaj članak 23 treba uzbaciti jer se na ovakav način nikako ne može prikazati vrijednost nekog rada. Ovaj tip kriterija bi trebalo prebaciti na dodartne kriterije, koje svaka institucija propisuje za sebe s obzirom na prirodu posla."]
[1060,"GORAN PETROVIĆ","POGLAVLJE II.,\nKriteriji za reizbor na radno mjesto","Kriteriji za reizbor su u suprotnosti sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti NN 119/22 članak 42 stavak (3) koji  glasi \nNastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1061,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 24.","U članku 24. stavak (3) trebalo bi se osvrnuti i na radove koji pripadaju najmanje drugom kvartilu te radove objavljene u inozemnom časopisu ili u potpunosti brisati taj članak. Kriteriji za reizbor na radno mjesto definirani su stavcima (1) i (2) članka 24. te smatramo da u stavku (3) nije potrebno navoditi što nisu kriteriji."]
[1062,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 24.","Tablica 8. Broj radova (i projekata) ekvivalentne vrijednosti potrebnih za reizbor na radno mjesto u području Tehničke znanosti. \nKomentar: Nije jasno što je 0,5, odnosno kako se ostvaruje 0,5 rada."]
[1063,"LUKA BATISTIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 24.","čl. 24. Tablica 8. : broj radova u uglatoj zagradi pod kategorijom C, za reizbor na radno mjesto docenta/znanstvenog suradnika (radno mjesto razine 1), je veći nego za reizbor na radno mjesto izvanrednog profesora / višeg znanstvenog suradnika (radno mjesto razine 2) i redovitog profesora / znanstvenog savjetnika (radno mjesto razine 3). S obzirom na to da su uvjeti iz ostalih kategorija (A i B) jednaki za sve tri razine, a uvjeti iz kategorije C jednaki za radna mjesta 2. i 3. razine, reizbor na radno mjesto 1. razine je \"teži\" od reizbora na radno mjesto 2. i 3. razine. Predlažem da se navedeni parametar promjeni iz 1.5 u 0.5 za radno mjesto 1. razine."]
[1064,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Predlažemo uvođenje vođenja radnih paketa unutar kompetititivno znanstveno-istraživačkih ili kompetitivno razvojnih ili stručnih ili institucijskih projekata kao kriterij za napredovanje ."]
[1065,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Članak 25., stavak 1. – pojašnjenje horizontalnih kriterija\n\nU navedenom članku poziva se na ispunjenje horizontalnih kriterija iz članaka 6. i 7., no nije precizirano koji se konkretni uvjeti smatraju obveznima. U postojećem obliku formulacija može dovesti do tumačenja da je potrebno ispuniti sve navedene kriterije iz oba članka, što bi bilo nerazmjerno strogo i teško provedivo u praksi. Predlažemo da se jasno naznači koje kriterije je nužno zadovoljiti te koje je moguće alternativno kombinirati, u skladu s fleksibilnijim, ali i objektivnim pristupom vrednovanju znanstveno-nastavnog rada."]
[1066,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Smatramo vrlo problematičnim isticanje pojedinih izdavača zbornika radova, što nije u skladu s EDI principima, uz prethodno navedeni komentar o tradicionalnoj metrici"]
[1067,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Članak 25. stavak 1.\nKOMENTAR: U navedenoj odredbi poziva se na ispunjenje horizontalnih kriterija iz članaka 6. i 7., no nije precizirano koji se konkretni uvjeti smatraju obveznima. U postojećem obliku formulacija može dovesti do tumačenja da je potrebno ispuniti sve navedene kriterije iz oba članka, što bi bilo nerazmjerno strogo i teško provedivo u praksi. Predlažemo da se jasno naznači koje kriterije je nužno zadovoljiti te koje je moguće alternativno kombinirati, u skladu s fleksibilnijim, ali i objektivnim pristupom vrednovanju znanstveno-nastavnog rada."]
[1068,"MATEJ TRPIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU cijelom tekstu Nacionalnih kriterija gdje god postoji izraz “od izbora” zamijeni sa “od pokretanja izbora” jer se u postupku izgubi i do 6 mjeseci unutar kojih pristupnik može izgubiti puno uvjeta poput datuma obrana diplomskih i završnih radova.\nU članku 25. stavku 1. nakon riječi „nakon“ dodati riječi „pokretanja“. Na taj način bi odredba glasila: Prilikom utvrđivanja kriterija za izbor na više radno mjesto vrednuju se svi radovi pristupnika te radovi objavljeni nakon prethodnog izbora. Na način kako je navedeno za prirodne znanosti, potrebno je definirati i na ovom mjestu, kao i u članku 26. stavku 4., članku 39 i sl"]
[1069,"BOŽIDAR ŠANTEK","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Matični odbor za biotehničke znanosti predlaže korekciju članka 25 stavka 4 da glasi: \n(4) U radove treće skupine (a3) ubrajaju se recenzirani radovi objavljeni: \n- u zbornicima radova s međunarodnih znanstvenih skupova održanih u inozemstvu ili u Hrvatskoj u organizaciji ili suorganizaciji međunarodnog znanstvenog društva \n- u zbornicima radova zastupljenim u bazama sadržanim u bazi WoSCC ili \n- zbornicima radova sa znanstvenih skupova u organizaciji Znanstvenog vijeća za poljoprivredu i šumarstvo te Znanstvenog vijeća za zaštitu prirode i okoliša Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti."]
[1070,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Komentar na članak 25., st. (2) „U prvu skupinu (a1) radova ubrajaju se i radovi objavljeni od 2017. i indeksirani u ESCI (Emerging Sources Citation Index) bazi podataka i pripadaju Q4 kvartilu.„  \nESCI citatni indeks unutar baze WoSCC indeksira radove od 2005. godine te unutar njega časopisi imaju dodijeljene kvartile, od Q1 do Q4 (i za JIF i za JCI). Od lipnja 2023. putem InCites Journal Citation Reports (JCR) platforme dostupan je JIF za sve časopise u sklopu Web of Science Core Collection-a od 2022. godine, što znači po prvi puta i za časopise u sklopu indeksa A&HCI (Arts and Humanities Citation Index) i ESCI (Emerging Sources Citation Index) dok su pripadajući kvartili dostupni od 2024. godine. Ne bi se trebalo proizvoljno sve časopise u ESCI indeksu svrstavati u Q4. Časopisi u ESCI indeksu ne moraju biti nužno lošije kvalitete. Često su to časopisi koji su lokalno orijentirani, na manjim jezicima ili časopisi manje zastupljenih znanstvenih područja i grana."]
[1071,"IVAN SABOL","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 25.","Čl 25. st 1. opet su kategorije radova različito imenovane.\nRečenica \"Prilikom utvrđivanja kriterija za izbor na više radno mjesto vrednuju se svi radovi pristupnika te radovi objavljeni nakon prethodnog izbora. \" nije bila prisutna u prethodnim dijelovima Nacionalnih kriterija iako se očito primjenjivala. Ili je dakle nepotrebna ovdje ili se svugdje treba dopisati na ovaj način\n\nČl 25.st 2 iz kojeg razloga se ESCI indeks WoS baze drugdje nije spominjao?"]
[1072,"KREŠIMIR BOŠNJAK","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 26.","Što u slučaju da je kandidat već izabran u znanstveno zvanje koje odgovara znanstveno-nastavnom zvanju (radnom mjestu) za koji tek treba pokrenuti izbor? Na primjer, treba napredovati u 4 razinu, a već ima znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika u trajnom izboru.  Ne čini se pravedno u tom slučaju ponovo od pristupnika tražiti zadovoljenje znanstvenih kriterija koje je već zadovoljio izborom u više znanstveno zvanje, naročito ako je od posljednjeg izbora prošlo više od dvije godine te uzimajući u obzir da se ipak radi o suštinskoj promjenu uvjeta kako broju uvjeta tako i u promjenama u skupinama uvjeta koje treba zadovoljiti."]
[1073,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 26.","Čl 26 stavak 1 tablica bodova. U polju tehničkih znanosti je bodovanje dano na kraju. Smatram da je ovo bolji način (ranije i kroz tablicu) koji bi se trebao konzistentno primjeniti gdjegod neki rad može biti bodovan više ili manje"]
[1074,"GORAN PETROVIĆ","Kriteriji za reizbor na radno mjesto,\nČlanak 27.","Stavak 2 kriterija za reizbor je u suprotnosti sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti NN 119/22 članak 42 stavak (3) koji glasi\nNastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1075,"STJEPAN SRHOJ","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE IV.","Komentar na članak (2) – Definicija znanstvenog rada.\n\nPredlažem dopunu članka (2) kojom bi se uz postojeće oblike znanstvenih radova priznala i znanstvena bilješka (engl. research note) kao relevantan znanstveni doprinos, pod uvjetom da je objavljena u časopisu koji se nalazi u prvom (Q1) ili drugom (Q2) kvartilu prema WoS ili Scopus rangiranju u relevantnom znanstvenom području.\n\nZnanstvene bilješke, iako često kraće forme, mogu sadržavati vrlo značajne teorijske, empirijske ili metodološke uvide, te su nerijetko visoko citirane i utjecajne. Isključivanje znanstvenih bilješki iz definicije znanstvenog rada može dovesti do zanemarivanja kvalitetnih i međunarodno priznatih publikacija, osobito u disciplinama poput ekonomije, poslovne ekonomije ili turizma, gdje je ova forma rada česta i cijenjena.\n\nStoga predlažem da se u tekst uključi sljedeća rečenica:\n\n\"Znanstveni rad može biti i znanstvena bilješka (research note), pod uvjetom da je objavljena u znanstvenom časopisu koji je u prvom ili drugom kvartilu prema WoS ili Scopus rangiranju u relevantnom znanstvenom području.\"\n\nOva dopuna bi omogućila usklađivanje s međunarodnim standardima vrednovanja znanstvenih publikacija i potaknula objavljivanje relevantnih i utjecajnih rezultata u najprestižnijim svjetskim časopisima, neovisno o formalnoj duljini rada."]
[1076,"ROBERT KUDELIĆ","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE IV.","S obzirom na to kako kod reizbora stručnjak već ima izbor u znanstveno zvanje za trenutno radno mjesto, ne bi trebali postojati drugi, dodatni uvjeti jer su uvjeti za to radno mjesto već ispunjeni.\n\nS obzirom na to kako znanstveno-nastavna radna mjesta imaju i dodatne uvjete potrebno je za ta radna mjesta znanstvene uvjete prepoloviti, a kako bi postojala pravedna raspodjela uvjeta između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta. U suprotnome, znanstveno-nastavna radna mjesta imaju ekvivalentne uvjete znanstvenim radnim mjestima, ali onda dodatno na to još imaju dodatne uvjete za još jedno radno mjesto, a što nikako nije logično i korektno, a čak je možda i diskriminatorno."]
[1077,"KRUNO KARDOV","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE IV.","Što god se od ovdje predloženih odredbi u konačnici promijeni nužno je da se zadrži (odnosno ponovno uvede) vrednovanje kumulativnih postignuća u znanstvenom radu koje je ukinuto pravilnikom iz 2017. godine i to je bilo ukinuto samo za društvene znanosti. Paradoksalno je da su tadašnji predlagači praktički jedino za društvene znanosti uveli društveno slijepe kriterije u izborima/napredovanjima jer nisu uzimali u obzir sve što znamo iz društvenih istraživanja. Time se uvelo prikrivene oblike diskriminacije primarno sa rodnim i dobnim nejednakostima u učincima (pogledati npr. prevalenciju različitih bolesti po dobnim skupinama, broj rođene djece po dobnim skupinama majki i druge podatke i usporediti sa prosječnim stadijem u znanstvenoj karijeri tih dobnih i spolnih skupina)."]
[1078,"ARIAN RAJH","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE IV.","Članci 29 (2) i 28 (14) bi trebali biti našto jasnije napisani kako bi se izbjegle interpretacije. Člankom 29 (2) i tablicom 15 traže se i boduju radovi u kojima je pristupnik jedini ili prvi autor, a člankom 28 (14) boduje se udio doprinosa."]
[1079,"REBEKA MESARIĆ ŽABČIĆ","POGLAVLJE IV.,\nKriteriji za izbor na radno mjesto","Poštovani,\n\nSmatram da su u prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija za ustroj znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih, znanstvenih i nastavnih radnih mjesta sadržana brojna postroženja koja će izrazito nepovoljno djelovati na buduće mogućnosti napredovanja znanstvenika.\n\nU svojoj znanstvenoj karijeri spomenuti su kriteriji više puta postrožavani pa se nameće pitanje koji je cilj i svrha konstantnog postrožavanja istih?\n\nKao  predsjednica Hrvatskog demografskog društva moram istaknuti da je demografija kao relativno mala struka u odnosu na ostale društvene znanosti, u znatno podređenom položaju. Na primjer, ukupan broj časopisa \nu svijetu koji se bave demografskim temama je osjetno manji od npr. \nbroja psiholoških časopisa. Iz sličnih je razloga i teže dobiti \nznanstveni projekt koji se bavi demografijom a posebno je teško dobri \nprojekt koji nosi velike financije. \n\nPosebno problematičnim smatram nove horizontalne kriterije za\nnapredovanje i smatram da bi njih u potpunosti trebalo izbaciti iz\npravilnika.\n\nDo prije samo petnaestak godina se na viša radna mjesta napredovalo\npraktički automatizmom. Postavlja se pitanje imaju li oni koji su do\nnajviših radnih mjesta napredovali po puno blažim kriterijima (možda i\nuz preskakanje pojedinog zvanja ili radnog mjesta, što je sada nemoguće)\nmoralno pravo sada nametati značajno postrožavanje kriterija za\nnapredovanje.\n\nPostrožavanje kriterija za napredovanje, u kombinaciji s nižim plaćama i\nlošijim uvjetima rada u znanosti u odnosu na Zapadnu Europu, bi moglo\nrezultirati daljnjim iseljavanjem mlađih hrvatskih znanstvenika u\nbogatije države. Takav bi proces dodatno pogoršao već ionako vrlo lošu\ndemografsku sliku Hrvatske.\n\nUz to, stalne promjene i postrožavanja pravilnika unose nepotreban kaos\nu sustav, što je kontraproduktivno. Znanstvenici su prisiljeni biti i\nadministratori za svoje projekte što je za njih dodatno opterećujuće,\n\nLijepi pozdrav,\n\ndr.sc. Rebeka Mesarić Žabčić\nznanstvena savjetnica u trajnom zvanju i \npredsjednica Hrvatskog demografskog društva"]
[1080,"FRANJO PEHAR","POGLAVLJE IV.,\nKriteriji za izbor na radno mjesto","Predloženi kriteriji zadržavaju praksu iz prethodnih verzija Pravilnika prema kojoj se znanstveni radovi s više od tri autora u društvenim znanostima vrednuju udjelno, dok se do tri autora priznaje u cijelosti. Ova praksa nije popraćena nikakvim znanstvenim ili strateškim obrazloženjem – zašto upravo tri autora? Zašto ne dva, pet ili deset? Na kojim se teorijskim ili empirijskim osnovama temelji takva granica? Isto se odnosi na uvođenje kumulativnog kriterija \"prvog\" ili \"samostalnog\" autorstva kao mjere znanstvenog doprinosa. \n\nOvakva arbitrarna (birokratska) ograničenja su u suprotnosti s jednim od stupova suvremene znanosti – suradnjom. Multidisciplinarnost, međunarodna i domaća suradnja i timski rad ključni su za rješavanje složenih istraživačkih problema. Ovo vrijedi i u društvenim znanostima gdje suradnja između istraživača, institucija i dionika izvan akademske zajednice ima posebnu vrijednost. Ograničavanje broja autora koje se priznaje u punom opsegu ili stavljanje na pijedestal \"prvog/dopisnog\" ili \"samostalnog autorstva\" zapravo penalizira one istraživače koji djeluju u suradničkim/projektnim timovima. Dakle, potičemo te na projektni rad, ali te istovremeno penaliziramo ako objavljuješ s istim timom ljudi. \n\nNe postoji nijedno dostupno istraživanje koje bi pokazalo da takvo ograničavanje ima pozitivan učinak na kvalitetu znanstvene produkcije. Upravo suprotno, ono potiče umjetno razdvajanje autorstva, smanjenje suradnje ili čak poticanje neetične raspodjele autorstva.\n\nUkoliko je predlagatelj zabrinut za točnost i transparentnost doprinosa u višeaautorskim radovima, to se može adresirati razvojem i uvođenjem okvira za deklariranje znanstvenog doprinosa svakog pojedinog autora, a ne penaliziranjem samog broja autora.\n\nUglavnom, znanstveni sustav treba poticati suradnju, a ne je kažnjavati. Potrebna je revizija ovog kriterija kako bi se uklonila diskriminacija timskog rada i omogućila transparentnija i pravednija evaluacija pojedinačnih znanstvenih doprinosa."]
[1081,"DUNJA ANĐIĆ","POGLAVLJE IV.,\nKriteriji za izbor na radno mjesto","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić)  POGLAVLJE IV. Članak 28, stavak 9. Znanstvena knjiga čiji je izdavač sveučilište ili fakultet, znanstveni institut, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i/ili drugi domaći ili strani znanstveno ugledni izdavač vrednuje se kao tri (a2) rada. (Radovi kojima je izdavač HAZU ubrajaju se u radove druge skupine A2)\nPRIJEDLOG: Potrebno je zadržati vrednovanje radova objavljenih ili predanih u izdanju HAZU kao radova prve kategorije (A1), posebno u području društvenih znanosti, umjesto predloženih A2.\n u poglavlju IV. članak 28. , stavak 13. Samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje se kao i ostali radovi. Novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i ostali radovi. Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta da bi se vrednovala u skladu s odredbama ovog članka.\nPRIJEDLOG: S obzirom na dugotrajni proces objave u časopisima i visoke standarde za kategorije časopisa koje zahtijeva ovaj model doktorskog studija, smatram primjerenim bodovanje sva tri rada. Također, nije baš jasno zašto se iz te iste baze podataka radovi boduju ako se napišu nakon, a ne priznaju se ako se napišu tijekom doktorata…"]
[1082,"STJEPAN SRHOJ","POGLAVLJE IV.,\nKriteriji za izbor na radno mjesto","Prijedlog za unapređenje znanstvenih kriterija u području ekonomije.\n\nJedan od najpriznatijih međunarodnih standarda za vrednovanje znanstvenih časopisa u području ekonomije i poslovne ekonomije jest Academic Journal Guide (AJG) koji izdaje Chartered Association of Business Schools (CABS) iz Ujedinjenog Kraljevstva. Riječ je o evaluacijskoj ljestvici koja kategorizira znanstvene časopise u pet razina kvalitete (1, 2, 3, 4, 4*) na temelju kombinacije kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja, uključujući znanstveni utjecaj, citiranost i recenzentske standarde. Ljestvica se široko koristi u Europi i svijetu, osobito u kontekstu napredovanja u znanstveno-nastavnim zvanjima, te omogućuje preciznu evaluaciju znanstvenog doprinosa unutar ekonomskih disciplina.\n\nAnalizom znanstvene produkcije u području ekonomije u Republici Hrvatskoj te usporedbom s praksama u državama članicama EU i SAD-a, uočava se da su aktualni kriteriji za izbor u znanstveno-nastavna zvanja relativno blagi te ne potiču sustavno usmjerenje prema znanstvenoj izvrsnosti i međunarodnoj prepoznatljivosti. Istovremeno, znatan broj hrvatskih znanstvenika već posjeduje potencijal za objavljivanje u prestižnijim časopisima, ali taj kapacitet ostaje djelomično neiskorišten zbog izostanka konkretnih poticaja u okviru sustava vrednovanja.\n\nU tom kontekstu predlaže se uvođenje dodatnog znanstvenog kriterija u području ekonomije, koji zadovoljava sve elemente SMART pristupa (specifičan, mjerljiv, dostižan, relevantan i vremenski određen) za veliku većinu znanstvenika u Hrvatskoj. Uvjeren sam da bi ostvarenje ovakvog kriterija – uz jasno definiran prijelazni rok – značajno doprinijelo podizanju kvalitete znanstvenog outputa u području ekonomije te povećanju međunarodne vidljivosti hrvatske znanstvene zajednice.\n\nKonkretni prijedlog dodatnog znanstvenog kriterija u području ekonomije:\n\nPristupnik u znanstveno-nastavno zvanje u području ekonomije treba, kao dodatni kriterij, imati objavljen znanstveni rad (odnosno radove) nakon posljednjeg izbora u zvanje, u časopisu rangiranom s najmanje 2 zvjezdice prema Academic Journal Guide (CABS), pri čemu rad može imati najviše tri koautora.**\n\n\"Za zvanje docenta: najmanje jedan rad s ≥2 zvjezdice (nakon zadnjeg izbora, do 3 koautora)\"\n\n\"Za zvanje izvanrednog profesora: najmanje dva rada s ≥2 zvjezdice (nakon zadnjeg izbora, do 3 koautora)\"\n\n\"Za zvanje redovitog profesora: najmanje jedan rad s ≥3 zvjezdice (nakon zadnjeg izbora, do 3 koautora)\"\n\n\"Za zvanje redovitog profesora u trajnom zvanju: najmanje dva rada s ≥3 zvjezdice (nakon zadnjeg izbora, do 3 koautora)\"\n\nOvakav kriterij jasno razlikuje razine zvanja, naglašava kontinuirani znanstveni razvoj, usklađen je s međunarodnom praksom, i prilagođen je realnim mogućnostima hrvatske znanstvene zajednice (drugim riječima, skromno je postavljen, a opet je značajan iskorak u našem okruženju). S obzirom na trenutne kapacitete i potencijal u području ekonomije, smatram da bi ovakva promjena predstavljala važan iskorak prema znanstvenoj izvrsnosti, pod uvjetom da se uvede uz adekvatan prijelazni period (npr. 3–5 godina)."]
[1083,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nČl. 28, st. 4:\nIz Prijedloga nije jasno tko izrađuje potvrde o citiranosti.\n\nPredlažemo da se u Prijedlog uvrsti rješenje iz prethodnog pravilnika (Čl. 2 st.4) „Zastupljenost (indeksiranost) časopisa u bazama podataka propisanim ovim Pravilnikom, čimbenike odjeka (IF, Impact factor, odnosno SJR, SCImago Journal Rank Indicator) znanstvenih časopisa, citiranost radova i druge bibliometrijske podatke propisane odredbama ovog Pravilnika utvrđuju knjižnice javnih visokoškolskih i znanstvenih ustanova u skladu s dostupnim bazama podataka te o tome pristupniku izdaju odgovarajuće potvrde.“"]
[1084,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU\n\nPredlažemo da se kriterij koji uređuje vrednovanje udjela pojedinog autora u koautorskim radovima jasnije formulira u pogledu izračuna „pola rada” ili udjela u radu, imajući na umu različito vrednovanje svakog rada prema korištenim klasifikacijama (Q1/Q2 – a1, a2, a3)."]
[1085,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28, st. 13 \nSmatram da je predložena odredba kojom se u području društvenih znanosti vrednuje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu diskriminatorna, znanstveno neutemeljena i strateški štetna. Niti u jednom drugom znanstvenom području ovakvo ograničenje nije postavljeno, čime se jasno stvara nepravedna neravnoteža među područjima, i to upravo u fazi najranijeg znanstvenog razvoja pojedinca.\nDisertacija po skandinavskom modelu, koja se temelji na koherentnom nizu znanstvenih radova objavljenih u relevantnim časopisima, predstavlja visoko strukturiran i međunarodno priznat oblik doktorskog rada, čija kvaliteta prolazi višestruke recenzentske provjere i dodatnu evaluaciju kroz doktorski postupak. Time je znanstvena vrijednost svakog od tih radova dodatno potvrđena.\nOgraničavanjem vrednovanja na samo jedan rad:\n1. destimulira se korištenje suvremenih i međunarodno priznatih znanstvenih standarda;\n2. potkopava se motivacija mladih istraživača, koji nerijetko biraju skandinavski model upravo zbog njegove znanstvene težine i potencijala za vidljivost u međunarodnoj zajednici;\n3. dovodi se u pitanje jednakost kriterija za napredovanje, budući da doktorati u drugim područjima omogućuju priznanje svih radova;\n4. uvodi se nesigurnost i arbitrarna pravila u karijerni razvoj, što može imati dugoročne negativne posljedice za interes mladih za akademsku karijeru;\n5. retrogradno se mijenjaju pravila za one koji su se već odlučili za ovaj model disertacije planirajući karijeru u znanosti, računajući pritom na znanstvenu težinu objavljenih radova kao sastavnog dijela vlastitog akademskog napredovanja. Ovakvom izmjenom ti se planovi dovode u pitanje, što djeluje iznimno demotivirajuće i narušava predvidljivost sustava.\nDodatno, dio odredbe koji se odnosi na znanstvene knjige i zahtijeva „najmanje 30% novog teksta“ za vrednovanje, otvoren je arbitrarnosti i netransparentnosti. Nije jasno prema kojim kriterijima, od strane koga i na koji način se procjenjuje taj postotak. Time se stvara prostor za neujednačenu praksu i dodatnu nesigurnost u evaluaciji.\nPredlažem sljedeće izmjene:\n● Brisanje ograničenja prema kojem se vrednuje samo jedan rad iz disertacije po skandinavskom modelu;\n● Jasno i eksplicitno navođenje da se svi radovi koji čine disertaciju po skandinavskom modelu vrednuju kao i ostali radovi, bez obzira na znanstveno područje;\n● Brisanje ili temeljita dorada odredbe o „30% novog teksta“ uz definiranje transparentnih i objektivnih kriterija ako se takva procjena zadrži.\nImplementacijom ovih prijedloga omogućilo bi se:\n● ujednačeno vrednovanje disertacija neovisno o znanstvenom području,\n● poticanje znanstvene izvrsnosti i međunarodne vidljivosti,\n● očuvanje povjerenja mladih istraživača u sustav koji ih prepoznaje i podržava, te\n● sprječavanje retroaktivnog narušavanja profesionalnih očekivanja i razvojnih planova koji su se temeljili na dosadašnjim praksama i logici akademskog sustava."]
[1086,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na stavak (2):\nOvakva definicija znanstvenog članka odgovara tradicionalnom modelu objavljivanja, ali ne i nekim suvremenim oblicima koji se javljaju i među hrvatskim autorima u društvenim znanostima (a s vremenom će ih biti sve više). Nije jasno smatraju li se i platforme (poput npr. Open Research Europe - https://open-research-europe.ec.europa.eu/) znanstvenim časopisima, i ako da, u kojem se trenutku rad smatra objavljenim (na takvim se platformama rad prvo objavljuje, a tek zatim se otvoreno recenzira, i recenzije nisu uvijek sve pozitivne, ali rad unatoč tome ostaje objavljen).\nNabrajanje onoga što može biti znanstveni rad također izostavlja neke novije oblike, poput tzv. „data paper“.\nNije jasno ni za neke tradicionalne oblike, npr. smatraju li se kratko priopćenje, pismo (znanstveno), prikaz slučaja znanstvenim radom?\n(Isti ovak komentar odnosi se i na usporedni članak u poglavlju o humanističkim znanostima.)\n\nKomentar na stavak (3):\nSpominje se \"kvalitativna\" analiza, ali u daljnjem tekstu nije jasno gdje se provodi kvalitativna analiza, jer se nabrajaju isključivo kvantitativni indikatori. (Ista ova primjedba odnosi se i na usporedni članak u poglavlju o humanističkim znanostima.)\n\nKomentar na (4) i (5):\nUkoliko se zadrži korištenje indikatora za publikacije kao „proxy-ja“ za kvalitetu rada (unatoč preporukama scientometrijske znanstvene zajednice o napuštanju tog pristupa) onda je potrebno osuvremeniti izvore podataka. Osim SJR-a, sada je i u okviru Scopusa dostupan pokazatelj CiteScore, pa nema razloga da se ne dopusti i njegovo korištenje. Znači, izvori za podjelu u kvartile mogu biti JCR, SJR ili Scopus. \n\nKomentar na (9) - \"Knjiga mora biti objavljena da bi se mogla vrednovati. \":\nU poglavlju o humanističkim znanostima, čl. 30 (17) stoji: „U postupku izbora na radno mjesto pristupnik može imati isključivo jedan rad u postupku objavljivanja i to: - za autorsku knjigu ako je priložen gotov rukopis ili radna verzija prijeloma (pdf), dvije recenzije i potvrda izdavača da je knjiga u postupku objavljivanja s ISBN-om“. \nNema razloga da se pravila ne ujednače, i da se ovakav stavak ne unese i u poglavlje o društvenim znanostima.\n\nKomentar na (16):\nS obzirom na to da u čl. 28, stavak (9) piše „Knjiga mora biti objavljena da bi se mogla vrednovati.“, nije jasno može li se poglavlje iz knjige vrednovati na temelju potvrde uredništva o prihvaćenosti za objavljivanje.\n\nDodatno: \nPravilo o obvezi da rad prethodno vrednovan u postupku objavljivanja mora biti i objavljen u publikaciji za koju je bila dostavljena potvrda, stavlja u vrlo neugodnu poziciju sve one kandidate čiji radovi nisu prihvaćeni i bez njihovog propusta, ili nekim minornim propustom.\nRazlozi iz kojih rad nije objavljen mogu biti različiti:\n-  Krivnjom izdavača ili uredništva izdavanje može iznimno kasniti\n-  Časopisi se mogu ugasiti ili prestati s objavljivanjem prije nego je rad objavljen\n-  Izdavači mogu propasti ili se ugasiti prije nego knjiga ili zbornik budu objavljeni\n- Autor je mogao poslati rad u časopis za kojeg kasnije sazna da je lažni („hijacked“) ili predatorski i zbog toga može opravdano odlučiti povući rad prije objave („withdrawn paper“) i objaviti ga u nekoj drugoj publikaciji.\nStoga je važno da se takvi radovi mogu objaviti i u nekoj drugoj publikaciji, ili, kad to nije moguće, da se broj bodova može retrogradno nadomjestiti objavom istovrijedne publikacije. Ista se primjedba odnosi i na usporedno pravilo u poglavlju o humanističkim znanostima.\n\nSpomenula bih uz to i druge slučajeve koji mogu predstavljati problem kod kumulativnog vrednovanja znanstvenih radova, a koji u pravilniku nisu nikako adresirani:\n-  Što se događa kada prethodno objavljeni rad bude povučen iz objave („retracted paper“)? Pritom, ne mora svako takvo povlačenje rada predstavljati i etičku grešku od strane autora, naprotiv, moguće je, i etički ispravno, da autor sam povuče rad ako uoči grešku koja nije popravljiva.\n- Što se događa ako rad bude prihvaćen na temelju potvrde o prihvaćanju, i u tom trenutku bude indeksiran u WoSCC/Scopusu i razvrstan u neki kvartil, a naknadno časopis bude „izbačen“ iz citatnih baza?\n- Što se događa ako se nakon objave ispostavi da je autor nehotice objavio rad u lažnom („hijacked“) časopisu, i odluči ga se odreći (i ukloniti iz svojeg CROSBI profila, i svih ostalih znanstvenih profila)? To se već događalo autorima u hrvatskim ustanovama. \n- Što se događa s radovima objavljenim u isključivo elektroničkim časopisima koji potpuno nestanu s interneta (što se može dogoditi s časopisima sumnjive kvalitete, čak i ako su svojevremeno bili indeksirani u nekoj od baza)?"]
[1087,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(14) Udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim radovima s više od jednog autora vrednuje se kao jedan rad ako rad potpisuju do uključivo tri autora. Ako rad ima četiri ili pet autora svakom se autoru takav rad vrednuje kao pola rada. Ako rad ima više od pet autora, udio pojedinog autora utvrđuje se dijeljenjem broja jedan s brojem autora.\nPredložena praksa da se znanstveni radovi s više autora u društvenim i humanističkim znanostima vrednuju umanjeno ovisno o broju supotpisnika (npr. pola boda za rad s četiri ili pet autora, te proporcionalno manje s više od pet autora) diskriminatorna je i metodološki neutemeljena. Ova odredba stvara neravnotežu među znanstvenim područjima, s obzirom da u prirodnim i biotehničkim znanostima broj autora ne utječe na vrednovanje rada, a u tehničkim znanostima se umanjenje provodi manje strogo.\nTakva praksa posebno je destimulirajuća za međunarodne, interdisciplinarne i kolaborativne projekte, koji su ključni za suvremenu znanost i sve češći u društvenim znanostima. U područjima gdje se istražuju kulturni obrasci i gdje je međunarodna validacija mjernih instrumenata nužna, uključivanje više autora iz različitih konteksta znanstveno je opravdano i poželjno.\nUmanjivanjem bodova za veći broj autora:\n● destimulira se suradnja, što je suprotno aktualnim znanstvenim i financijskim strategijama koje potpomažu timski i međunarodni rad;\n● zanemaruje se stvarni doprinos pojedinog autora, koji može biti iznimno značajan bez obzira na broj supotpisnika;\n● otežava se ravnopravan znanstveni razvoj društvenih i humanističkih znanosti, koje se time stavljaju u nepovoljan položaj.\nPotrebno je:\n● Ukloniti penalizaciju na temelju broja autora, kako bi se osigurala konzistentnost s drugim znanstvenim područjima i potaknula interdisciplinarnost;\n● Ako se zadržava određeni oblik vrednovanja doprinosa, tada treba uvesti bodovanje temeljeno na izjavama o autorstvu, kao što je to sve češća praksa u mnogim časopisima; ili\n● Mogućnost dodatnog bodovanja prvog i posljednjeg autorstva, odnosno doprinosa prema ulozi (npr. konceptualizacija, analiza podataka, pisanje), može se uzeti u obzir kao objektivniji kriterij od pukog brojanja autora.\nNa taj bi se način vrednovanje znanstvenog doprinosa uskladilo s načelima suvremene znanstvene prakse i potaknula transparentna, produktivna i inkluzivna suradnja u znanstvenoj zajednici."]
[1088,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(9) Ako je znanstvena knjiga [...]\nobjavljivanje znanstvenih knjiga prema ovom prijedlogu ne vrednuje se na adekvatan način; treba povećati broj bodova za objavljenu knjigu u svakoj kategoriji na 5 ili barem na 4; predloženi sustav nije niti najmanje poticajan u smjeru objavljivanja znanstvenih monografija."]
[1089,"ANA MEŠTROVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na Članak 28, stavak 8.\nSmatram da je predloženo ograničenje prema kojem najviše trećina bodova može dolaziti iz radova objavljenih u zbornicima znanstvenih skupova neopravdano i zapravo nepravedno. \nStvar je u tome da recimo u informacijskim znanostima, konferencijski radovi često prolaze vrlo rigorozne recenzijske postupke, ponekad i strože od onih u časopisima. Zbog toga smatram da bi ograničavanje udjela takvih radova bilo ne samo nepravedno, nego i štetno za promociju kvalitetnih i međunarodno prepoznatih znanstvenih rezultat"]
[1090,"ANA MEŠTROVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Ana Meštrović, voditeljica doktorskog studija Informatika, Fakultet informatike i digitalnih tehnologija Sveučilišta u Rijeci\nKomentar na Članak 28, stavak 13.\n\nSmatram da je ograničenje prema kojemu se samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu priznaje kao ostali znanstveni rad, izrazito demotivirajuće za doktorande koji se odluče za taj model izrade doktorata.\nS obzirom na to da se radovi koji čine temelj doktorskog rada prema skandinavskom modelu objavljuju u recenziranim časopisima visoke razine te prolaze stroge međunarodne recenzijske postupke, ne postoji objektivno opravdanje za njihovo umanjeno vrednovanje. Takva odredba obeshrabruje mlade istraživače, umanjuje vrijednost međunarodno konkurentnog znanstvenog rada i ne prati suvremene trendove u visokom obrazovanju i znanosti.\nStoga predlažem izmjenu članka 28. (13)., na način da se svi objavljeni radovi iz doktorskog rada, bez obzira na model njegove izrade, vrednuju ravnopravno, u skladu s kriterijima znanstvene kvalitete i doprinosa području."]
[1091,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28., st. 4. WoS-WoSCC\nObzirom da WoS uključuje i WoSCC (Članak 3., v.), predlažemo WoS kao širu odrednicu."]
[1092,"MIRAN MARELJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28. st. 4. U polju pravo domaća publicistika, kada je uopće i indeksirana u WoS ili Scopus bazi (iznimno nam je relevantna baza Hein Online), radi se o Q3 ili Q4 časopisima, a koliko mi je poznato u Hrvatskoj imamo samo dva Q2 (i to usko specijalizirana časopisa i time neupotrebljiva pravnim znanstvenicima koji se ne bave tim dijelovima prava), a nemamo niti jedan Q1 časopis. Drugim riječima, pristupnici koji se bave primarno hrvatskim pozitivnim pravom izvan sadržajnog obuhvata ova dva časopisa ili metajuridičkim disciplinama iznimno će teško ispunjavati nove kriterije. Imajući u vidu visokovrijednost baze Hein online za polje pravo te niz poznatih, prepoznatih i specijaliziranih baza koje nisu izrijekom navedene, postavlja se pitanje po kojem kriteriju su časopisi indeksirani u Hein Online svedeni tek na Q4? Ne bi li bilo uputno osnažiti hrvatsku znanstvenu periodiku prije inzistiranja na takvim kriterijima?\nČl. 28. st. 7. ponovo diskriminira domaće znanstvene skupove svodeći ih na „ostale skupove“, iako na njima možda sudjeluju upravo najeminentniji pravni znanstvenici koje hrvatska znanost ima. Ponovo, predloženo rješenje će znatno smanjiti broj organizacija domaćih znanstvenih skupova s obzirom da ih Kriteriji pozicioniraju kao niskovrijedne. Nadalje, vodeći se  kriterijem iz prethodnog stavka, zbornik za polje pravo može biti indeksiran u bazi Hein te bi analogijom pripadao prvoj skupini.\nČl. 28. st. 9. postavlja se pitanje koliko je izgledno odnosno ostvarivo da znanstvena knjiga u polju pravo, pisana na hrvatskom jeziku ima traženu indeksaciju a1 (uz nužnost zastupljenosti u WoS, Scopus i Hein bazi). Kriteriji kroz znanstveni doprinos prisilno podvrgavaju hrvatsku znanost sveopćoj anglizaciji, pa tako i društvene znanosti koje bi, krajnje ironično, trebale čuvati opstojnost hrvatskog naroda i kulture. U ovom trenutku opravdano je postaviti pitanje, imajući u vidu tendencije izražene kroz kriterije, postaje li nužno uvesti engleski jezik kao službeni jezik hrvatske znanosti, pa sve znanstvene, ali i nastavne aktivnosti provoditi isključivo na engleskom jeziku? Trebamo li odmah početi obrazovati studente da se u svom profesionalnom radu služe isključivo engleskim jezikom?\nPosebno sramotnim, poražavajućim i nedopustivim držim kriterij iz st. 9. o. č., prema kojem čak ni knjiga izdana od najviše i najuglednije znanstvene institucije u Republici Hrvatskoj, što Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti jeste (ukoliko nam to već nisu sveučilišta i dr. nisu), ne vrednuje se kao tri a1 rada, nego tri a2 rada. Dakle, prema ovim kriterijima, bez uvjeta indeksiranosti, u cijeloj državi ne postoji dovoljno ugledna znanstvena institucija koja bi mogla izdati knjigu koja bi se vrednovala kao a1 radovi. Razina prijezira prema vlastitom i opčinjenost stranim je zapanjujuća!\nNadalje, posebno zabrinjavajuće je uvođenje krajnje arbitrabilnosti stručnih povjerenstava kroz st. 4 o. č., kroz izgledno poticanje institucijske korupcije u kojoj će se jednom pristupniku stručni radovi prekvalificirati u znanstvene (npr a2), dok će drugom a2 radovi biti svedeni na stručne. Stavak je tim više začuđujući imajući u vidu prethodno precizno definirani bodovanje i kategorizacija te je nedopustivo uvođenje krajnje samovolje povjerenstva osim u slučaju grubih povreda, za što uostalom u sustavu znanosti i visokog obrazovanja već postoje uspostavljeni zaštitni mehanizmi."]
[1093,"SVEUČILIŠTE VERN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U stavaku 13., a radi ujednačene primjene, predlažemo jasno definiranje \"doktorskog rada po skandinavskom modelu\"."]
[1094,"VALERIJA BARADA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: Članak 28. (2) „Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.“ – Čini mi se dobrim da je ovo eksplicitno formulirano pa tako možda i ohrabri autore/ice na češće pisanje i objavljivanje sveučilišnih udžbenika.\n \n(4) „U radove prve skupine (a1) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama WoSCC ili Scopus.“ – Ukoliko WoS uključuje i WoSCC (Članak 3., v.), ne bi li bilo povoljnije staviti širu odrednicu tj. WoS, a ne samo WoSCC?\n \n(7) i (9) „U jednom zborniku radova sa znanstvenog skupa vrednuje se najviše jedan rad istog autora.“, odnosno „U jednoj znanstvenoj knjizi priznaje se samo jedno poglavlje za potrebe izbora na radno mjesto.“ – Nejasno je što se događa s prethodno objavljenim i već vrednovanim poglavljima u knjigama/zbornicima, u razdoblju prije navedenog ograničenja broja poglavlja koja se mogu priznati. Sada (tj. po novim pravilima) se ona više neće priznavati ukoliko se radilo o dva ili tri poglavlja?\n \n(11) „Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše jedna trećina potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine, osim ako se radi o znanstvenom časopisu zastupljenom u prvom (Q1) ili drugom (Q2) kvartilu, koji se svi uzimaju u obzir.“ – Mislim da bi pravilo o 1/3 minimalnog broja bodova trebalo vrijediti za sve časopise, bez obzira na kvartil. Ovako se otvara prostor za manipulacije i objavljivanje članaka u (polu)predatorskim časopisima (npr. u izdavačkoj kući MDPI) koji visoko kotiraju, naplaćuju objavljivanje, a nemaju suviše strog recenzentski postupak.\n \nČlanak 29. (4) „Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu.“ – Što s pristupnicima koji su napredovali prema pravilniku iz 2011. prema kojem su radovi objavljeni u npr. časopisima Polemos i Migracijske i etničke teme (prije uključenja časopisa u Scopus) u to vrijeme bili kategorizirani kao a1, a kasnije kao a2? Ne kosi li se to s načelom kumulativnosti, odnosno ukupnim potrebnim brojem bodova? Također, što u slučaju da su pristupnici prethodno napredovali na temelju višestrukih radova u zbornicima ili knjigama, što se sada više ne priznaje?\n \nDodatno: objavljivanje stručnih radova se uopće više ne boduje. Pitam se tko će ikada više pisati prikaze knjiga ili osvrte s konferencija za znanstvene časopise?\n- Budući da ukupni broj nastavnika na različitim katedrama i različitim fakultetima u Hrvatskoj bitno varira (neke katedre se sastoje samo od jednog ili dva člana a neke imaju četiri, pet ili više nastavnika), potrebno je kod definiranja kriterija nastavnog doprinosa (članak 40.): smanjiti potrebno vrijeme usavršavanja na inozemnim sveučilištima na 3 mjeseca za izvor u docenta, 6, mjeseci za izbor u izvaranog profesora i 9 za redovitog profesora. To je potrebno jer nastavnike na „malim“ katedrama stavlja u bitno nepovoljniji položaj nego one na velikim katedrama.   \n\n1) uz članak 28. – svakako bih sugerirao da barem jedan znanstveni rad koji se vrednuje za izbor u svim sekvencama napredovanja mora biti objavljen na standardnom hrvatskom jeziku (s obzirom da je posebice u društvenim znanostima važno da znanstveni radovi budu dostupni široj čitateljskoj publici, posebice ako se radi o problemskim sklopovima od javnog interesa – ako ne, takve radove treba poticati pa i ovim mehanizmom; specifično u sociologiji, misija „javne sociologije“ ne može se promovirati publiciranjem na stranom jeziku)\n2) uz članak 28. – inzistirao bih da je uvjet za napredovanje u svim koracima publiciranje minimalno jednog znanstvenog rada u samostalnom autorstvu; ideja da netko, primjerice, dosegne najviši stupanj znanstvenog zvanja a bez da je objavio/la i jedan samostalan rad je pomalo apsurdna; premda se zamjetan dio znanstvene produkcije i u društvenim znanostima odvija kao skupni poduhvat, barem jedan članak potrebno je producirati samostalno kao odraz posjedovanja kompetencija u svim segmentima znanstvenog istraživanja, odnosno meritornog ovladavanja svim fazama produkcije znanstvenih radova; u krajnjoj liniji, to je važno i zbog mentoriranja disertacija)\n3) uz članak 28. 9) – publiciranje znanstvenih knjiga prema ovom prijedlogu ne valorizira se na adekvatan način; valjalo bi „podebljati“ broj bodova za objavljenu knjigu u svakoj kategoriji na 5 ili barem na 4; predloženi sustav nije niti najmanje poticajan u smjeru objavljivanja znanstvenih monografija tog pivotalnog instrumenta znanstvene komunikacije\n4) kod Kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa u članku 7. ne predviđa se valoriziranje aktivnog sudjelovanja na konferencijama odnosno znanstvenim skupovima; mišljenja sam da je riječ o stavci apsolutno neizbježnoj i kad je riječ o diseminaciji nalaza istraživanja i kad je posrijedi aktivnost akademskog umrežavanja; stoga bih pledirao za uključivanje 3-5 obaveznih (samostalnih ili koautorskih) izlaganja što na međunarodnim konferencijama, što na domaćim skupovima s međunarodnim sudjelovanjem, što na domaćim znanstvenim skupovima u svakoj fazi/razini valorizacije\n5) u istom članku valjalo bi vrednovati i obnašanje funkcije (predsjednik/ca, potpredsjednik/ca, član/ica predsjedništva) u domaćim i/ili međunarodnim profesionalnim asocijacijama u mandatu od najmanje dvije godine\n6) kod Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto pod Članak 40. pod c) valjalo bi navesti i sudjelovanje na Erasmus + mobilnosti odnosno na adekvatan način valorizirati i ovu stavku.\n\nČlanak 28. (1)\n(1) „Za izbor na radno mjesto u području Društvene znanosti pristupnik mora ispunjavati opće kriterije iz članka 5. i horizontalne kriterije iz članaka 6. i 7. ovih Nacionalnih kriterija te kriterije propisane ovim člankom i člankom 29. ovih Nacionalnih kriterija“ – nejasno je što se točno odnosi na docente iz horizontalnih kriterija iz članaka 6.  jer u članku 6. propisani su uvjeti za radna mjesta razine 2 i više ako dobro čitam..?\n\nČlanak 28. (4.) – samo kao opservacija se navodi, ne nužno i komentar koji treba uzeti u razmatranje\nAko se u polju Pravo u radove prve skupine (a1)  ubrajaju i radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenima u bazi HeinOnline, ovim se prijedlogom nacionalnih kriterija potvrđuju dvostruki standardi i nejednak tretman znanstvenika_ca unutar istog područja društvenih znanosti čime je narušeno načelo akademske pravednosti. Znanstvenici_e iz svih polja društvenih znanosti prema ovom prijedlogu mogu steći uvjete za napredovanje isključivo objavom a1 radova u indeksiranim bazama s metrima dok su znanstvenici koji se biraju u polju pravo izuzeti iako su dio istog znanstvenog polja. Ako već WoS i Scopus predstavljaju mjerilo znanstvene izvrsnosti onda se i pravna znanost treba uklopiti u ovaj okvir ili oblikovati jednakovrijedan sustav evaluacije znanstvenog rada jer HeinOnline baza to nije. Naime, Wos i Scopus imaju stroge kriterije selekcije časopisa, omogućuju praćenje citiranosti, h-indeksa i impakt faktora, imaju međunarodni ugled i ograničavaju subjektivne kriterije pri napredovanju. S druge strane, baza HeinOnline je više digitalna (pravna) biblioteka u kojoj se osim znanstvenih radova objavljuju i zakoni, sudske prakse, konvencije, pravni historijski dokumenti itd. Baza HeinOnline se ne fokusira na bibliometriju, nema napredne metrike citiranosti i ne zahtijeva iste razine konkurentnosti kao WoS i Scopus. Ako se već ide u smjeru da se zadrži ovaj prijedlog za pravnu znanost onda je potrebno transparentnije obrazložiti zašto se priznaju kao radovi a1 oni objavljeni u bazi HeinOnline, te uvesti dodatne kvalitativne kriterije unutar HeinOnline (npr. međunarodna vidljivost i reputacija časopisa i dokaz o peer-review – npr. u Njemačkoj i Austriji u kojima WoS i Scopus nisu jedini uvjet propisani su dodatni kvalitativni kriteriji s obzirom na specifičnost pravne znanosti - kvaliteta peer-reviewed radova, knjiga, projekata i međunarodne vidljivosti, prednost časopisima indeksiranim u WoS ESCI se daje). \nČlanak 40. (c)\n- „pristupnik se usavršavao…….uključujući boravak na ljetnim školama i radionicama u zemlji i inozemstvu u sklopu programa poslijediplomskog studija, u ukupnom trajanju od najmanje tri mjeseca ( za radno mjesto docenta)“ – nije jasno treba li se ovaj period od najmanje tri mjeseca ostvariti u kontinuitetu ili se npr. 3, 4 radionice i ljetne škole zbrajaju dani pa se može prikupiti tri mjeseca u više puta tijekom poslijediplomskog studija? Također, ovaj uvjet mnogima nije moguće ostvariti pogotovo za zvanje docenta i pogotovo u kontinuitetu 3 mjeseca jer nije moguće naći zamjenu za nastavni rad, pogotovo na katedrama / odjelima gdje je veći broj studenata i nastavnici imaju visoku satnicu te nije moguće kolegi_ci prebaciti gotovo cijeli semestar dodatnih nastavnih obveza. Isto tako ovaj uvjet nije moguće ostvariti ili je vrlo teško ostvariti samohranim roditeljima i pogotovo majkama s malom djecom…Ovako propisanim uvjetima ne uzima se u obzir cijeli niz otegotnih okolnostima iz područja rada i privatnog života. Što je s osobama s invaliditetom kojima je također otežan boravak tri mjeseca npr. zbog zdravstvenih ograničenja i neprilagođenosti institucija / dodatnih troškova za pomagače kojima se boravak ne financira kroz npr. Erasmus+?"]
[1095,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Smatramo potrebnim vratiti u ove kriterije kriterij (iz prethodnih kriterija) gdje je postojala mogućnost prijenosa viška ostvarenih bodova iz prethodnog izbora u više zvanje u novo, odnosno mogućnost pribrojavanja viška ostvarenih bodova iz prethodnog izbora u kriterije za novi izbor, osobito kada se u prijedlogu procjene novih kriterija pristupa prema principu kumulativnosti.\n\nčl. 28. st. 7.\nU rečenici nedostaje riječ.\n\nčl. 28. st. 9. \nU ovom kriteriju nije jasno što se smatra pod drugim domaćim uglednim znanstvenim izdavačima, pa je potrebno to konkretno navesti kako bi se izbjegla diskrecijska procjena. Bilo bi potrebno također da se pod ovim kriterijem uvrsti sveučilišni udžbenik.\n\nčl. 28. st. 15. \nIz ovog kriterija nije jasno koja je logika i razlog je li pristupnik na radu naveden kao 1., 2. ili 3. autor? Redoslijed autora ponekad nije definiran njihovim angažmanom na radu. Ovo se može tumačiti kao  diskriminatorna odredba koja kažnjava pristupnike u određenim situacijama - npr. objavljivanje rada sa studentom kada se iz razloga profesionalne korektnosti ime studenta stavlja na prvo mjesto, a ime mentora na drugo po redu. Također ne može se pribrojavati i uvažavati ova odredba kumulativno kada pristupnici nisu imali ranije saznanja o važnosti rednog mjesta na pojedinom radu."]
[1096,"UNA MIKAC","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Jednako uvjeti za znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta su diskriminatorni i narušavaju načelo jednaka plaća za jednaki rad. Prema Kolektivnom ugovoru za znanost i visoko obrazovanje NN 9/2019, ukupni fond radnog vremena na znanstveno-nastavnim radnim mjestima sastoji od prosječno 45% radnog vremena namijenjenog znanosti, a za znanstveno radno mjesto sastoji se od 90% radnog vremena u istraživanju i stručnom radu, u kojem vremenu bi trebalo ostvariti jednake znanstvene uvjete.\nstavka (13) umanjuje vrijednost doktoriranja po skandinavskom modelu u društvenim znanostima u odnosu na ostale znanosti, i demotivira izradu rada po ovom modelu, koji ne bi trebao biti manje vrijedan od izrade monografije\n(14) Čini se diskriminatorno da se u društvenim i humanističkim znanostima suradnje manje valoriziraju nego u prirodnim i biotehničkim znanostima (gdje broj autora ne određuje broj bodova), odnosno tehničkim (gdje manje umanjuju broj bodova). Time se obeshrabruju interdisciplinarnost, međunarodne suradnje i međukulturalna istraživanja, i to u znanstvenim područjima gdje kultura može biti jedna od važnih varijabli, i gdje je za mnoge predmete mjerenja važno provjeriti njihovu univerzalnost u različitim međunarodnim okružjima. Svakako je potrebno je uzeti u obzir specifičnosti pojedinih grana, no ovdje nije jasno zbog čega je doprinos autora manji u društvenim znanostima kad ima više autora, a doprinos autora npr. u prirodnim znanostima jednako se vrednuje bez obzira na broj autora. Međunarodni tim s manje od dva autora za svaku uključenu zemlju teško može funkcionirati, pogotovo jer često uključuje prikupljanje podataka, što znači da je već suradnja s jednim međunarodnim timom penalizirana. Doprinos autora mogao bi se bodovati sukladno izjavama o doprinosu u samom radu, i/ili bi se glavno autorstvo moglo dodatno bodovati kao u biotehničkim znanostima.\n(16) Nije jasno što se događa ako predmetni rad nije objavljen - ide li osoba u reizbor ili gubi radno mjesto? Također, kako razlikovati situacije kad je do takvih okolnosti došlo zbog faktora koji nisu pod kontrolom pristupnika?"]
[1097,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\n1. Smatramo neprihvatljivim prijedlog kriterija da se samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje kao i ostali radovi. \nSkandinavski model doktorskog rada potiče visoku razinu znanstvene produktivnosti i kvalitete jer je svaki članak koji ulazi u sastav doktorskog rada objavljen ili prihvaćen u relevantnim znanstvenim časopisima, što podrazumijeva prolazak kroz neovisnu recenziju. Model omogućuje objavljivanje aktualnih istraživačkih rezultata, što je osobito važno u situacijama kada (pojedina) disciplinarna područja i/ili doktorski studiji očekuju da rezultati istraživanja prvi puta budu objavljeni u disertaciji monografskog tipa, a ne ranije. Trud uložen u izradu obimnoga teksta doktorskoga rada gubi smisao, ako će taj tekst pročitati tek 5 ili 6 stručnjaka - mentor i članovi povjerenstva. Vrlo će vjerojatno doktorand tek nakon jedne ili dvije godine objaviti neke tekstove i rezultate proizašle iz obranjenog rada, što povlači za sobom i opasnost zastarijevanja nalaza, od trenutka prikupljanja do trenutka objavljivanja podataka. \nSkandinavski model nije samo zbirka radova. Disertacija uključuje razradu ideje koja povezuje te radove u koherentnu cjelinu. Upravo ta integracija i konceptualni doprinos čine ovaj model nečim što je „više od skupa radova“, a vrednovanje disertacije nadilazi pojedinačne članke. Riječ je o međunarodno prihvaćenom standardu znanstvene izvrsnosti koji povećava znanstvenu vidljivost doktoranda i institucije te ubrzava integraciju mladih istraživača u znanstvenu zajednicu. Zato je važno da svi radovi objavljeni u okviru ovog modela doktorskog rada budu priznati u postupcima izbora i napredovanja. Tim više što se priznavanje samo jednog rada predlaže samo za područje društvenih znanosti, čime se doktorandi iz tog područja dovode u neravnopravan položaj u odnosu na kolege iz drugih znanstvenih područja.\nDodatno, formulacija koja navodi da se “novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju kao i ostali radovi” nejasna je i podložna neujednačenom tumačenju te otvara mogućnost proizvoljnog vrednovanja. Nije jasno kakvi bi to bili novi radovi na temelju doktorskog istraživanja - ili su radovi objavljeni kao dio monografskog rada ili u sklopu skandinavskog modela. Također, nije jasno kako će se to provjeravati i tko će to činiti. Iz popisa radova neće biti jasno je li rad nastao temeljem monografskog doktorata ili je to neki \"novi rad\" temeljen na prikupljenim podacima iz doktorata.\n\n2. Predlažemo usklađivanje kriterija vrednovanja doprinosa pojedinog autora u koautorskim radovima u području društvenih i humanističkih znanosti s kriterijima u ostalim znanstvenim područjima, tako da se radovi s više autora vrednuju jednako za sve autore, bez smanjivanja bodova ovisno o broju potpisanih autora. Načelno podržavamo i kvalitativno vrednovanje doprinosa u svim znanstvenim područjima na temelju izjava o autorskom doprinosu koje se u relevantnim časopisima sve češće navode.\nVrednovanje koautorskih radova smanjivanjem bodova ovisno o broju potpisanih autora u području društvenih i humanističkih znanosti dovodi znanstvenike u ovom području u nepovoljan položaj u odnosu na znanstvenike iz drugih područja i stvara nejednake uvjete napredovanja. Također je u suprotnosti sa suvremenim znanstvenim praksama koje naglašavaju važnost timskog i interdisciplinarnog rada, pri čemu se suradnja među znanstvenicima, osobito na međunarodnoj razini, smatra pokazateljem kvalitete i relevantnosti znanstvenog rada."]
[1098,"DANIJEL NESTIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 5. Navedena je baza ProQuest Social Science Premium Collection. Kod humanističkih znanosti je navedena baza ProQuesta.  Prijedlog: Radi ujednačavanja navesti ProQuest bazu.\nSt.13. Priznaje se samo jedan rad iz doktorskog rada po skandinavskom modelu. Čini se kao da se penalizira ovakav model doktorskog rada koji je moderniji i sve rašireniji. Ako se iz doktorskih radova u obliku monografija može manjim intervencijama proizvesti više radova za vrednovanje, onda se može protumačiti da su slične intervencije u smislu napora kod skandinavskog modela napravljene prije obrane doktorskog rada pa je ukupan trud/napor na kraju podjednak pa nema potrebe ograničavati broj priznatih radova kod skandinavskog modela. Osim toga, time bi se izbjegao mogući demotivirajući učinak ove odredbe za izbor modernijeg skandinavskog modela doktorskog rada. Prijedlog: priznavanje dva rada, odnosno tri ako je jedan samostalni.\nSt. 15. uvodi se pojam „prvog autora“ što uopće nije praksa u društvenim znanostima – u  ekonomiji je norma da se autori u koautorskim radovima navode po abecednom redu – potvrđuje to i članak Ray, D.  i Robson, A. (2018), Certified Random: A New Order fo Coauthorship, American Economic Review, 108(2), str. 489-520. Prijedlog: ostaviti samo samostalne radove, ali smanjiti zahtjev u pogledu njihovog broja.\nIsto čl. 29. st 2. \nPrijedlog: smanjiti zahtjev za broj samostalnih radova, maknuti uvjet prvog autora."]
[1099,"JASMINA MAŠOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28, st. 13. \nSkandinavski model doktorskog rada sve je učestaliji oblik doktorskih radova globalno. S obzirom da je Hrvatskoj cilj privući i strane znanstvenike, diskvalifikacijom skoro svih njihovih “starih“ radova šalje se jasna poruka da u društveno područje hrvatske znanosti mnogi od njih nisu dobrodošli. Takvi znanstvenici, unutar hrvatskog sustava bodovanja radova, nakon nekoliko godina uspješnog izdavanja brojnih radova u međunarodnim publikacijama nazaduju se u početničke pozicije izjednačene sa studentima na prvoj ili drugoj godini doktorskih studija. Ako druga područja i međunarodna zajednica ne diskvalificiraju te radove, nije jasno koji je poseban argument za hrvatsko društveno područje da odluči strane znanstvenike koji su završili doktorate po tom modelu onemogući da se prijavljuju na pozicije u Hrvatskoj koje odgovaraju njihovoj razini znanja i iskustva."]
[1100,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28. stavak 16.\n\nOdredba sadržana u ovom stavku „Ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto“ je u potpunosti neprihvatljiva i problematična. Ona implicira da pristupnik nikada ne može napredovati dalje u tom slučaju iako možda rad nije objavljen nečijom tuđom krivnjom. Stoga je ova odredba u potpunosti neprihvatljiva iz perspektive radnih uvjeta. Objava nekog rada nije odgovornost autora nego izdavača i autor ne može snositi (doživotne) sankcije za tuđu pogrešku. Eventualno se može ova odredba zamijeniti drugom prema kojoj se takav rad ne bi brojao pri narednom izboru u kumulativni broj bodova, pa bi pristupnici te bodove morala nadoknaditi objavom dodatnih radova."]
[1101,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28. stavak 11.\n\nS obzirom da je ovaj kriterij postrožen u odnosu na dosadašnji (do sada u istom časopisu nije smjelo biti objavljeno više od 1/2 radova), postoji rizik od nepovoljnog retroaktivnog učinka ovog kriterija. Stoga je potrebno regulirati način primjene ovog kriterija na radove koji su vrednovani pri ranijim izborima."]
[1102,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28. stavak 8.\n\nS obzirom da se radi o novom uvjetu koji ranije nije postojao, postoji rizik od negativnog retroaktivnog učinka. S obzirom da se kriteriji prema ovom dokumentu promatraju kumulativno, postoji rizik da netko tko je ostvario sve uvjete za ranija napredovanja po ranijim pravilnicima zbog retroaktivne primjene ove odredbe ne ostvari mogućnost napredovanja po ovom dokumentu iako ispunjava tražene kvantitativne uvjete. Stoga bi trebalo regulirati primjenu ove odredbe kako bi se izbjegao retroaktivni učinak."]
[1103,"IVANA KUNDA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","[Komentar je postavljen u ime i za račun Pravnog fakulteta u Rijeci, čije je Fakultetsko vijeće usvojilo ovaj komentar kao dio Očitovanja Pravnog fakulteta u Rijeci u sklopu Savjetovanja s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, na svojoj sjednici održanoj 11. lipnja 2025. godine]\n\nČlanak 28.\nFrapantno je da su, prema predstavljenim hrvatskim Nacionalnim kriterijima, izdanja Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti drugorazrednog značaja. Naime, kao najviša nacionalna ustanova u području znanosti, umjetnosti i kulture, HAZU ima središnju ulogu u znanstvenom radu te oblikovanju akademskih i kulturnih politika Republike Hrvatske. Neprihvatljivo je da izdanja HAZU budu rangirana na bilo kojoj osim u najvišoj kategoriji kvalitete. Ranije manifestacije iste ove politike kontinuiranog omalovažavanja vlastitih nacionalnih znanstvenih vrijednosti rezultirale su degradiranjem izdavačke djelatnosti sveučilišta, fakulteta i znanstvenih instituta kao nositelja znanstvene djelatnosti u Republici Hrvatskoj. \nPolitika koja sugerira da su izdanja hrvatskih znanstvenih institucija manje vrijedna od onih inozemnih komercijalnih nakladnika, nije politika koja će doprinijeti razvoju i prepoznatljivosti hrvatske znanosti, već upravo suprotno, pridonijet će njezinom sustavnom slabljenju, marginalizaciji i gubitku autonomije. Takav pristup ne samo da potkopava legitimitet domaćih znanstvenih izdavača, već i obeshrabruje znanstvenike da objavljuju u nacionalnim časopisima i edicijama, osobito onima na hrvatskom jeziku, čime se dodatno ugrožava vidljivost znanstvenih rezultata unutar vlastitog jezičnog i kulturnog prostora. Umjesto da podupire i razvija domaću znanstvenu infrastrukturu, ovakva politika proizvodi ovisnost o vanjskim komercijalnim sustavima vrednovanja i publiciranja, koji nerijetko ne prepoznaju specifičnosti lokalnih istraživačkih interesa, metodologija i jezika. Time se hrvatska znanstvena zajednica stavlja u podređen položaj, dok se domaće izdavaštvo, uključujući ono s dugogodišnjom reputacijom i relevantnošću, poput izdanja HAZU, svodi na drugorazrednu razinu bez znanstveno utemeljenog opravdanja. \nTakav smjer promjena u kontekstu vrednovanja znanstvenog rada iziskuje hitno preispitivanje, jer vjerodostojan i održiv znanstveni sustav ne može opstati bez čvrstih domaćih temelja. Posebno valja istaknuti da pravna znanost služi pravnoj struci i pravnom sustavu te njezina vjerodostojnost, relevantnost i društvena korisnost izravno ovise o sposobnosti da odgovori na nacionalni pravni kontekst, normativne izazove i potrebe domaće pravne prakse. Objavljivanje znanstvenih radova iz područja prava u hrvatskim izdanjima, na hrvatskom jeziku, u časopisima i monografijama koje uređuju i izdaju domaće znanstvene i visokoobrazovne institucije, nije stvar prestiža ili komocije, već nužnost za razvoj pravne znanosti usklađene s potrebama pravnog poretka Republike Hrvatske. Politika vrednovanja znanstvene produkcije koja zanemaruje tu funkciju pravne znanosti i pritom marginalizira domaće izdavače i hrvatski jezik kao jezik znanstvene komunikacije, izravno potkopava temeljnu ulogu koju pravna znanost mora imati u oblikovanju i unapređenju pravnog sustava. Umjesto da jača kapacitete nacionalne znanstvene zajednice, takva politika je udaljava od njezine javne funkcije i potiče znanstvenu izolaciju ili površnu internacionalizaciju bez sadržajne koristi za društvo kojem znanost treba služiti.\nRješenje koje predlaže Pravni fakultet u Rijeci je:\n1. Izmijeniti odredbu članka 28., stavka 9. Nacionalnih kriterija na način da se na kraju doda rečenica kojom se znanstvena izdanja čiji je izdavač Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, sveučilište, fakultet ili znanstveni institut u kategoriji (a1)."]
[1104,"GORAN VLAŠIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentari u ime MO Ekonomija:\n\nPredlaže se sljedeće:\nStavak 2: Potrebno je jasno specificrati pojam \"znanstveni rad\" te se predlaže: \"podrazumijeva se znanstveni članak objavljen u znanstvenom časopisu ili zborniku radova te poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga, kao znanstveni članak prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu. Znanstveni rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review ). Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.\"  Dakle, predlaže se neobjavljene znanstvene radove vrednovati samo ako su prihvaćeni za objavu u znanstvenom časopisu (zbog nemogućnosti utvrđivanja relevantnosti drugih). Alternativno, a s obzirom na postojanje \"online first\" opcije predlaže se da se ne priznaju radovi koji nemaju DOI broj. Time će se smanjiti mogućnosti manipulacije s neobjavljenim radovima. Potrebno je jasnije definirati pojam znanstvena knjiga kao što je to napravljeno za druge znanosti\nStavak 3: U daljnjem tekstu kvalitativni kriteriji nisu eksplicitno definirani, iako se na njih neizravno upućuje kao na osnovu za kvalitativnu analizu radova u kombinaciji s kvantitativnim pokazateljima. \"Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto\" su posebno izdvojeni u članku 29. te je njihovo bodovanje jasno propisano u Tablici 14 i Tablici 15. Stoga se predlaže da se na identičan način posebno izdvoji naslov \"Kvalitativni kriterij za izbor na radno mjesto\".\nStavak 7: Potrebno je specificrati što znači \"U jednom zborniku radova sa znanstvenog skupa vrednuje se najviše jedan rad istog autora.\" Naime, ako se neka konferencija organizira 3x godišnje i osoba ima u svakom broju 1 rad, kroz 5 godina osoba ima 15 radova koji formalno nisu u jednom zborniku radova. Stoga, predlaže se da se ograničenje odnosi na konferenciju ili organizatora konferencije bez obzira na godišta organizacije konferencije. Bez uvođenja takvog ograničenja, ova odredba je bespredmetna te otvara značajan prostor za manipulacije i nejasnoće.\nStavak 8: Nejasno je odnosi li se navedeno na minimalni broj bodova određene skupine kumulativno ili od zadnjeg izbora kako je specificirano u članku 29. stavku 2. (Tablica 15.) i stavku 3. (Tablica 16.). Problem nastaje ako se odredba odnosi na minimalni broj bodova od prethodnog izbora jer u tom slučaju za izbor na radno mjesto razine 2 nije moguće vrednovati niti jedan rad objavljen u zborniku sa skupa. Na taj način demotivira se mlade nastavnike i znanstvenike da sudjeluju na znanstvenim skupovima, a upravo oni najviše profitiraju od razmjene znanja i iskustva. U reizboru na radno mjesto svake razine ne bi bilo moguće vrednovati radove sa skupova. Nadalje je nejasno kako će se vrednovati radovi objavljeni u zbornicima sa znanstvenih skupova na temelju kojih su pristupnici već ostvarili izbor na prethodna radna mjesta. S obzirom da takva odredba nije postojala u ranijim propisima, moguće je da je pristupnik ostvario više od trećine kumulativnih bodova u skupini objavljivanjem u zbornicima radova sa znanstvenih skupova. Ostaje nejasno kako će se računati kumulativ za takve pristupnike. Nije ispravno da novi kriteriji poništavaju rad kojeg su vrednovali prijašnji kriteriji.  Stavak 8. „Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.“ – predlaže se da se najviše 1/2 (umjesto 1/3) potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine može prikupiti objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.  Nastavno na stavak 8. – potrebno je jasno obrazložiti i protumačiti kako će se postupati s radovima koji su objavljeni u zbornicima radova sa znanstvenih skupova prije stupanja na snagu novih kriterija, tj. hoće li se ti bodovi gledati kumulativno ili od posljednjeg izbora ili od datuma stupanja na snagu novih kriterija. Ako se ograničenje (vezano uz stavak 8.) odnosi na sve radove ukupno, to bi značilo da se znatan dio znanstvene aktivnosti, ostvarene u skladu s prethodnim pravilnicima, više ne priznaje u dovoljnoj mjeri. Radovi u zbornicima sa znanstvenih skupova, osobito ako su indeksirani u WoS-u ili Scopusu, posljednjih 20 godina, prema pravilima za napredovanja, bili su legitimna i priznata forma znanstvenog rada. Ovakvo ograničenje umanjuje vrijednost dosadašnjeg rada i stavlja u nepovoljan položaj pristupnike koji su svoju znanstvenu karijeru razvijali u skladu s do sada važećim pravilima.\nStavak 9: Potrebno je definirati tko i kako utvrđuje \"znanstveno uglednog izdavača\". Bez jasne definicije otvara se mogućnost različitim interpretacijama te ostavlja prostor za nejasnoće.\nStavak 12: Potrebno je specificirati kako se dokazuje da je/nije bio urednik ili član uredništva u trenuktu objave. Naime, časopisi i publikacije većinom nemaju javno objavljene periode u kojima su pojedine osobe obnašale funkciju člana uredništva (a često niti urednika) već samo imaju objavljene aktualne informacije (urednik i članovi uredništva). Stoga se postavlja pitanje kako će se navedeno dokazivati za radove - posebice s obzriom da se prema prijedlogu novog pravilnika trebaju evaluirati svi objavljeni radovi pristupnika kumulativno (a što se prije nije tražilo od pristupnika te se ne može očekivati da pristupnik ima predmetnu dokumentaciju). Također, potrebno je definirati odnosi li se navedena odredba za deltu ili kumulativ - uzimajući u obzir da je delta izrazito mala te 1/3 predstavlja često manje od 1 boda te uzimajući u obzir da je kumulativ povijesni podatak te da je teško/nemoguće utvrditi ispunjavanje kriterija.\nStavak 13: Potrebno je definirati što znači \"30% novog teksta\" te kako i tko će procjenjivati postotak izmjenjenog teksta. Također, što znači \"novi tekst\", npr. uključuje li to parafraziranje postojećeg teksta ili se parafraziranje ne definira kao \"novi tekst\" u smislu ovog stavka.\nStavak 14: Kako bi se potaknula suradnja i omogućilo vrednovanje radova proizašlih iz projekata (koji imaju veći broj znanstvenika u projektnim konzorcijima), a u skladu s drugim područjima i poljima, predlažemo da se do 5 autora vrednuje kao jedan rad, a preko 5 autora utvruđuje dijeljenjem pripadajućeg broja bodova s brojem autora.\nStavak 16: S obzirom na postojanje \"online first\" opcije koja je značajno smanjila vrijeme od prihvaćanja do objave, predlaže se da se ne priznaju radovi koji nemaju DOI broj. Dodatno, ako se prihvaćaju \"na temelju potvrde uredništva\", potrebno je jasno definirati što je \"uredništvo\" ili \"urednik\" te je porebno definirati tko i kako utvrđuje je li objavljen rad u publikaciji. Također, ako nije objavljen rad zbog čega ne može biti zabran na više radno mjesto, može li pristupnik koji je \"prevario sustav u prethodnom izboru\" biti izabran na novo radno mjesto (dakle, zaobilaženjem pravila)."]
[1105,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(9) Ako je znanstvena knjiga [...]\n \npubliciranje znanstvenih knjiga prema ovom prijedlogu ne valorizira se na adekvatan način; valjalo bi povećati broj bodova za objavljenu knjigu u svakoj kategoriji na 5 ili barem na 4; predloženi sustav nije niti najmanje poticajan u smjeru objavljivanja znanstvenih monografija tog pivotalnog instrumenta znanstvene komunikacije."]
[1106,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(16) Jedan rad može se priznati na temelju potvrde uredništva o prihvaćenosti za objavljivanje. Rad koji je u postupku prethodnog izbora na radno mjesto bio u procesu objavljivanja, mora biti objavljen u publikaciji za koju je bila dostavljena potvrda prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više radno mjesto. Ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto. Rad koji je objavljen kao online first izdanje te ima dodijeljen DOI broj računa se kao objavljen rad.\nIako razumijemo potrebu za kontrolnim mehanizmom koji bi spriječio zlouporabu potvrda o prihvaćenosti rada, smatramo da je predložena formulacija previše rigidna i nejasna u pogledu posljedica za pristupnika u slučaju da rad, unatoč potvrdi, do trenutka izbora u više zvanje nije formalno objavljen. Autor ne može biti odgovoran za neobavljeni rad za koji je urednik pisano potvrdio da je prihvaćen za objavljivanje\nNaime:\n● Nije jasno što se događa s pristupnikom ako je pokrenut izbor temeljem valjane potvrde o prihvaćenosti rada, a rad do sljedećeg izbora nije objavljen zbog razloga izvan kontrole autora (npr. promjene u izdavaštvu, propast časopisa, iznenadna promjena uredništva ili tehnički zastoj);\n● Nije definirano ide li tada pristupnik automatski u reizbor, gubi li pravo na napredovanje, ili postoji mogućnost produljenja roka za dostavu konačne objave;\n● Takva situacija može imati ozbiljne posljedice na radni status i sigurnost zaposlenja, osobito ako se očekuje da pristupnik bude automatski odbijen zbog okolnosti na koje nije mogao utjecati.\nPredlažemo da se u tekstu:\n1. Jasno definira što se poduzima ako rad ne bude objavljen do izbora u više zvanje \n2. Uvede mehanizam kojim se može dokazati da je kašnjenje bilo izvan kontrole autora, kako bi se izbjegla nepravedna penalizacija;\n3. Alternativno, potvrde uredništva o prihvaćenosti mogle bi biti dodatno vrednovane ako uključuju detaljnu recenzentsku proceduru i dodijeljeni DOI broj, čak i ako formalna objava nije još izvršena."]
[1107,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(14) Udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim radovima s više od jednog autora vrednuje se kao jedan rad ako rad potpisuju do uključivo tri autora. Ako rad ima četiri ili pet autora svakom se autoru takav rad vrednuje kao pola rada. Ako rad ima više od pet autora, udio pojedinog autora utvrđuje se dijeljenjem broja jedan s brojem autora.\nPredložena praksa da se znanstveni radovi s više autora u društvenim i humanističkim znanostima vrednuju umanjeno ovisno o broju supotpisnika (npr. pola boda za rad s četiri ili pet autora, te proporcionalno manje s više od pet autora) diskriminatorna je i metodološki neutemeljena. Ova odredba stvara neravnotežu među znanstvenim područjima, s obzirom da u prirodnim i biotehničkim znanostima broj autora ne utječe na vrednovanje rada, a u tehničkim znanostima se umanjenje provodi manje strogo.\nTakva praksa posebno je destimulirajuća za međunarodne, interdisciplinarne i kolaborativne projekte, koji su ključni za suvremenu znanost i sve češći u društvenim znanostima. U područjima gdje se istražuju kulturni obrasci i gdje je međunarodna validacija mjernih instrumenata nužna, uključivanje više autora iz različitih konteksta znanstveno je opravdano i poželjno.\nUmanjivanjem bodova za veći broj autora:\n● destimulira se suradnja, što je suprotno aktualnim znanstvenim i financijskim strategijama koje potpomažu timski i međunarodni rad;\n● zanemaruje se stvarni doprinos pojedinog autora, koji može biti iznimno značajan bez obzira na broj supotpisnika;\n● otežava se ravnopravan znanstveni razvoj društvenih i humanističkih znanosti, koje se time stavljaju u nepovoljan položaj.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\n● Ukloniti penalizaciju na temelju broja autora, kako bi se osigurala konzistentnost s drugim znanstvenim područjima i potaknula interdisciplinarnost;\n● Ako se zadržava određeni oblik vrednovanja doprinosa, tada treba uvesti bodovanje temeljeno na izjavama o autorstvu, kao što je to sve češća praksa u mnogim časopisima; ili\n● Mogućnost dodatnog bodovanja prvog i posljednjeg autorstva, odnosno doprinosa prema ulozi (npr. konceptualizacija, analiza podataka, pisanje), može se uzeti u obzir kao objektivniji kriterij od pukog brojanja autora.\nNa taj bi se način vrednovanje znanstvenog doprinosa uskladilo s načelima suvremene znanstvene prakse i potaknula transparentna, produktivna i inkluzivna suradnja u znanstvenoj zajednici."]
[1108,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(13) Samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje se kao i ostali radovi. Novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i ostali radovi. Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta da bi se vrednovala u skladu s odredbama ovog članka.\nSmatramo da je predložena odredba kojom se u području društvenih znanosti vrednuje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu diskriminatorna, znanstveno neutemeljena i strateški štetna. Niti u jednom drugom znanstvenom području ovakvo ograničenje nije postavljeno, čime se jasno stvara nepravedna neravnoteža među područjima, i to upravo u fazi najranijeg znanstvenog razvoja pojedinca.\nDisertacija po skandinavskom modelu, koja se temelji na koherentnom nizu znanstvenih radova objavljenih u relevantnim časopisima, predstavlja visoko strukturiran i međunarodno priznat oblik doktorskog rada, čija kvaliteta prolazi višestruke recenzentske provjere i dodatnu evaluaciju kroz doktorski postupak. Time je znanstvena vrijednost svakog od tih radova dodatno potvrđena.\nOgraničavanjem vrednovanja na samo jedan rad:\n1. destimulira se korištenje suvremenih i međunarodno priznatih znanstvenih standarda;\n2. potkopava se motivacija mladih istraživača, koji nerijetko biraju skandinavski model upravo zbog njegove znanstvene težine i potencijala za vidljivost u međunarodnoj zajednici;\n3. dovodi se u pitanje jednakost kriterija za napredovanje, budući da doktorati u drugim područjima omogućuju priznanje svih radova;\n4. uvodi se nesigurnost i arbitrarna pravila u karijerni razvoj, što može imati dugoročne negativne posljedice za interes mladih za akademsku karijeru;\n5. retrogradno se mijenjaju pravila za one koji su se već odlučili za ovaj model disertacije planirajući karijeru u znanosti, računajući pritom na znanstvenu težinu objavljenih radova kao sastavnog dijela vlastitog akademskog napredovanja. Ovakvom izmjenom ti se planovi dovode u pitanje, što djeluje iznimno demotivirajuće i narušava predvidljivost sustava.\nDodatno, dio odredbe koji se odnosi na znanstvene knjige i zahtijeva „najmanje 30% novog teksta“ za vrednovanje, otvoren je arbitrarnosti i netransparentnosti. Nije jasno prema kojim kriterijima, od strane koga i na koji način se procjenjuje taj postotak. Time se stvara prostor za neujednačenu praksu i dodatnu nesigurnost u evaluaciji.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\n● Brisanje ograničenja prema kojem se vrednuje samo jedan rad iz disertacije po skandinavskom modelu;\n● Jasno i eksplicitno navođenje da se svi radovi koji čine disertaciju po skandinavskom modelu vrednuju kao i ostali radovi, bez obzira na znanstveno područje;\n● Brisanje ili temeljita dorada odredbe o „30% novog teksta“ uz definiranje transparentnih i objektivnih kriterija ako se takva procjena zadrži.\nImplementacijom ovih prijedloga omogućilo bi se:\n● ujednačeno vrednovanje disertacija neovisno o znanstvenom području,\n● poticanje znanstvene izvrsnosti i međunarodne vidljivosti,\n● očuvanje povjerenja mladih istraživača u sustav koji ih prepoznaje i podržava, te\n● sprječavanje retroaktivnog narušavanja profesionalnih očekivanja i razvojnih planova koji su se temeljili na dosadašnjim praksama i logici akademskog sustava."]
[1109,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","(2) Pod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova te poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga. Znanstveni rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review ). Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.\nPodržavamo precizno definiranje znanstvenog rada, no smatramo da zahtjev o dostavljanju dokaza o postojanju najmanje dvije neovisne recenzije (peer review) predstavlja pretjerano administrativno i tehničko opterećenje za pristupnike te da nije pod njihovom izravnom kontrolom. Naime, autori nemaju uvid ni mogućnost upravljanja internim recenzijskim procedurama časopisa, osobito u slučaju kada recenzije nisu javno dostupne.\nPostavlja se pitanje na koji način će se i prema kojim standardima dokazivati postojanje dviju neovisnih recenzija, te tko će u konačnici snositi logistički i tehnički teret prikupljanja tih dokaza, osobito s obzirom na opseg dokumentacije i moguće troškove.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\n1. Izbacivanje uvjeta o nužnom prilaganju dviju recenzija, jer sama objava rada u indeksiranom časopisu (osobito Q1–Q4) podrazumijeva postojanje recenzentskog postupka.\n2. Alternativno, ograničiti uvjet dokaza recenzije isključivo na časopise koji nisu indeksirani (npr. ne nalaze se u WoS/Scopus bazama).\n3. Ukoliko se uvjet zadrži, potrebno je jasno i operativno definirati na koji način i u kojoj formi se dokazi o recenzijama mogu podnijeti, a da to ne bude dodatno opterećenje za pojedince i institucije.\nOvakva formulacija u svojoj sadašnjoj formi može značajno otežati postupke napredovanja i dovesti do neujednačene primjene kriterija."]
[1110,"NIKOLA TOMAŠEGOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Prijedlog da se znanstveni radovi s više autora u društvenim i humanističkim znanostima vrednuju umanjeno ovisno o broju koautora (npr. u društvenim znanostima rad s četiri ili pet autora vrednuje se 50 %, a u humanističkim znanostima rad s tri autora vrijedi 75 %, četiri autora 50 %, od pet i više autora dijeli se brojem autora) izrazito je diskriminatoran, nepravedan i neutemeljen, uzevši u obzir da u prirodnim i biotehničkim znanostima broj autora ne utječe na vrednovanje rada, a u tehničkim znanostima se umanjenje provodi manje strogo.\nTime se demotivira znanstvenike društvenog i humanističkog područja za međunarodne i interdisciplinarne suradnje, koji su ključni za suvremenu znanost. Također, to je suprotno aktualnim znanstvenim i financijskim strategijama koje potiču timski, interdisciplinarni i međunarodni rad, a koji se dodatno boduje u većini projektnih prijava. Predlažemo da se ukloni penalizacija na temelju broja autora za društvene i humanističke znanosti, kako bi se osigurala konzistentnost s drugim znanstvenim područjima i potaknula interdisciplinarnost. Ako se zadržava određeni oblik vrednovanja doprinosa, tada bi se moglo uvesti bodovanje temeljeno na izjavama o autorstvu.\n\nPredstavnici i zamjenici predstavnika zaposlenika u suradničkim zvanjima na Filozofskom fakultetu u Zagrebu:\nKarlo Držaić\nHrvoje Kovač\ndr. sc. Martina Lozić\nPetra Požgaj\ndr. sc. Gabrijela Puljić\nIvan Roško\ndr. sc. Nikola Tomašegović"]
[1111,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U st. 2. - Zašto ne dopustiti stručnom povjerenstvu da procjeni je li neki rad koji je, npr. prošao samo uredničku recenziju, zaista znanstveni rad? Imamo hrpu kvalitetnih radova objavljenih u časopisima u kojima se provodi samo urednička recenzija. Je li rad vrijedan znanstvene kvalifikacije treba prepustiti stručnom povjerenstvu. Time bi se proširila mogućnost za objavljivanje radova jer su sada najbolje rangirani zbornici i casopisi (nema ih puno, npr. možda 4-5 za područje trgovačkog prava) bukirani s radovima do godinu dvije dana unaprijed. Kako u takvim uvjetima ostvariti tražene uvjete.\n\nZasto ne omoguciti da se vise radova prizna na temelju potvrde urednistva. To je problem jer brojni radovi u vise rangiranim casopisima (a1) cekaju na objavu i duze od godinu dana. Ako je rad prihvacen od strane urednistva ne vidim zasto bi bio problem priložiti više potvrda. \n\nCemu toliko stroga sankcija iz st. 16. ako radovi ne budu objavljeni na temelju potvrde urednistva? Zasto jednostavno ne traziti da se novim objavama nadopuni manjak - pa ako nema sve radove - nema ni uvjete."]
[1112,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","St. 13.:\nOdredba je diskriminatorna u odnosu na dosad objavljene knjige nastale na temelju magistarskog ili doktorskog rada, ali i u smislu opsega novoga teksta koji, ovisno o opsegu ocjenskoga rada, može bitno varirati. Predlaže se ukidanje odredbe jer se neobjavljeni magistarski i doktorski radovi ionako ne vrednuju, a i zato što se time osporava vrijednost izvornih znanstvenih radova kojima je stečen akademski stupanj magistra ili doktora znanosti.\nOsim toga, odredba je diskriminatorna jer se odnosi samo na društveno (čl. 30. st. 14.) i humanističko područje znanosti. U području društvenih znanosti nije jasno zašto se samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje kao i ostali radovi – je li to “kompenzacija” za 30 % novoga teksta i ako jest, zašto se ne priznaju dva od tri rada (budući da su sva tri objavljena)?"]
[1113,"MARKO PAVIČIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.28. st. 9. – „Ako je znanstvena knjiga indeksirana…..“\nPrijedlog dopune prve rečenice: U knjige prve skupine (a1) razvrstane u četvrti kvartil (Q4) ubrajaju se i knjige objavljene od strane Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti kao izdavača/suizdavača."]
[1114,"MARKO PAVIČIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl. 28.st.1. - „Za izbor na radno mjesto u području Društvene znanosti pristupnik mora ispunjavati opće kriterije iz članka 5. i horizontalne kriterije iz članaka 6. i 7. ovih Nacionalnih kriterija te kriterije propisane ovim člankom i člankom 29. ovih Nacionalnih kriterija“ – Nejasno je što se točno odnosi na docente iz horizontalnih kriterija iz članaka 6. jer u članku 6. propisani su uvjeti za radna mjesta razine 2 i više što znači da nije predviđeno ispunjavanje horizontalnih kriterija za izbor na radno mjesto 1 razine (docent, znanstveni suradnik).\n\nČl.28. st.7. - “Radovi objavljeni u zbornicima radova s međunarodnih znanstvenih skupova su radovi druge skupine (a2), osim ako je zbornik radova indeksiran u bazama WoSCC ili Scopus, u tom se slučaju radovi vrednuju kao radovi prve skupine (a1). Budući da je u čl. 28.st.4. uvažena specifičnost objave u znanstvenim časopisima zastupljenima u bazi HeinOnline (za polje Pravo) te se objava radova u istima ubraja u radove prve skupine (a1), na jednak način trebalo bi primijeniti i rješenje u ovom dijelu na sljedeći način: “Radovi objavljeni u zbornicima radova s međunarodnih znanstvenih kjupova su radovi druge skupine (a2), osim ako je zbornik radova indeksiran u bazama WoSCC, Scopus ili HeinOnline (u polju Pravo), u tom se slučaju radovi vrednuju kao radovi prve skupine (a1). U zbornike prve skupine (a1) razvrstane u četvrti kvartil (Q4) ubrajaju se i radovi objavljeni u zbornicima sa skupova kojih je organizator/suorganizator i izdavač/suizdavač Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti.\n\nČl.28.st.8.,11., i 12. – nejasna primjena izračuna „najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine“ (čl.28.st.8.) odnosno „najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova“ (čl.26.st.11. i 12.).\nPravna nesigurnost postoji budući da će u slučaju primjene kriterija od maks.1/3 uvijek postojati veći dio ostatka koji će „otpadati“ nakon izračuna odnosno pristupnicima će taj ostatak biti neuračunat. U svakom slučaju jednostavnije je izračunati ½ budući da većina zadanih bodova a1, a2 ili a3 skupine je djeljiva sa 2."]
[1115,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Stavak 9: Što se podrazumijeva pod znanstveno uglednim izdavačem?\nStavak 14: Termin \"dijeljenjem broja jedan\" zamijeniti sa \"dijeljenjem broja bodova\" (naime, kod radova u Q1 ili Q2 dijeli se broj dva)."]
[1116,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28:\n- (st. 8) „Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.“ Predlažemo „Pristupnik može prikupiti najviše 1/2 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.“ Ili stavak potpuno izbaciti. Smatramo kako je ovaj kriterij demotivirajući i da omalovažava sudjelovanje na konferencijama i objavu znanstvenih radova u zbornicima znanstvenih skupova. Naime, ovim kriterijem se stavlja naglasak na činjenicu da su radovi objavljeni u zbornicima manje vrijedni od onih objavljenih u časopisima. Potrebno je imati u vidu kako se sudjelovanjem na konferencijama potiče umrežavanje s drugim istraživačima i znanstvenicima u području interesa znanstvenika, što dovodi do objave radova sa znanstvenicima koji nisu s matične institucije, kao i prijave projekata sa relevantnim znanstvenicima u znanstvenim područjima i poljima u koja se znanstvenici biraju. Predlaže se eksplicitno naznačiti odnosi li se ograničenje od 1/3 bodova iz radova u zbornicima na ukupni (kumulativni) znanstveni opus ili samo na radove objavljene nakon posljednjeg izbora. U slučaju da se kriterij primjenjuje kumulativno, predlaže se omogućiti iznimku za kandidate koji su ranije u karijeri već značajno sudjelovali na znanstvenim skupovima. Zbog nedovoljno jasne formulacije nije razvidno odnosi li se ograničenje od 1/3 bodova iz konferencijskih zbornika na ukupan broj bodova koje kandidat može ostvariti za izbor, ili samo na one koji su ostvareni u razdoblju od posljednjeg izbora. Ako je ograničenje kumulativno, to može dovesti u neravnopravan položaj kandidate koji su u ranim fazama karijere već objavili veći broj radova u zbornicima, osobito u disciplinama u kojima su znanstveni skupovi tradicionalno glavno mjesto predstavljanja rezultata. Takvi kandidati, neovisno o kasnijem razvoju i kvalitetnijim publikacijama, mogu biti onemogućeni u daljnjem napredovanju zbog formalnog ograničenja koje retrospektivno umanjuje vrijednost ranijih aktivnosti. Jasna i nedvosmislena definicija primjene ovog ograničenja nužna je radi pravne sigurnosti, pravednosti postupka i zaštite akademske karijere kandidata. Konferencije predstavljaju važnu platformu objavljivanja rezultata istraživanja i inovacija u ranim fazama zrelosti, mogućnost umrežavanja i razmjene stavova, mišljenja i ideja, te su kao takve valjan mehanizam akademskog razvoja. Dodatno, devalorizacija značaja konferencijskih istraživačkih radova imat će za posljedicu „gašenje konferencija“ kao komunikacijskog kanala dijeljenja znanosti s javnošću, a time i vidljivosti institucija, kao i vidljivosti znanosti. Dodatno, retrogradno umanjenje bodova je diskrimìnatorno, te otvara pitanje kako nadoknaditi troškove fakultetima koji su nastali zbog sudjelovanja na konferencijama, koje sada neće biti vrednovane prilikom izbora. \n- (st. 7) Pravopisna pogreška „Zbornik radova se ne smatra indeksiranim u bazama WoS ili Scopus sve dok n zastupljen u nekoj od tih baza.“ n promijeniti u nije."]
[1117,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","St. 13.:\nOdredba je diskriminatorna u odnosu na dosad objavljene knjige nastale na temelju magistarskog ili doktorskog rada, ali i u smislu opsega novoga teksta koji, ovisno o opsegu ocjenskoga rada, može bitno varirati. Predlaže se ukidanje odredbe jer se neobjavljeni magistarski i doktorski radovi ionako ne vrednuju, a i zato što se time osporava vrijednost izvornih znanstvenih radova kojima je stečen akademski stupanj magistra ili doktora znanosti.\nOsim toga, odredba je diskriminatorna jer se odnosi samo na društveno (čl. 30. st. 14.) i humanističko područje znanosti. U području društvenih znanosti nije jasno zašto se samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje kao i ostali radovi – je li to “kompenzacija” za 30 % novoga teksta i ako jest, zašto se ne priznaju dva od tri rada (budući da su sva tri objavljena)?"]
[1118,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 14 st. 2 i čl. 19 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava) u odnosu na čl. 2 st. 2 Zakona o suzbijanju diskriminacije.\nRadovi s više koautora strože se devalviraju u društvenim i humanističkim znanostima nego u prirodnim znanostima, unatoč razlikama u načinu rada. \nNačin vrednovanja koautorskih radova u društvenim i humanističkim znanostima prema čl. 28. st. 14. i čl. 30. st. 15. Nacionalnih kriterija izrazito je nepovoljan u usporedbi s praksama u prirodnim znanostima. U društvenim znanostima ako rad ima četiri ili pet autora svakom se autoru takav rad vrednuje kao pola rada, a ako rad ima više od pet autora, udio pojedinog autora utvrđuje se dijeljenjem broja jedan s brojem autora. U humanističkim znanostima rad s tri autora vrijedi 75 %, četiri autora 50 %, od pet i više autora dijeli se brojem autora. Ovakav sustav zanemaruje činjenicu da i u društvenim i humanističkim znanostima postoje suradnički projekti i istraživačke skupine, iako ne u mjeri velikih međunarodnih kolaboracija karakterističnih za fiziku ili biomedicinu, gdje autori često ostvaruju visoku citiranost i priznanja unatoč nejednakom doprinosu. Takvo vrednovanje stavlja znanstvenike iz društvenog i humanističkog područja u nepovoljan položaj te potiče individualni rad nauštrb suradnje, čime se ograničava rad znanstvenika (npr. sudjelovanje u većim međunarodnim projektima) u tim područjima."]
[1119,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Treba specificirati - odnosno razjasniri odnosi li se i na minimalni broj od prethodnog izbora zbog jasnog tumačenja. Isti komentar je i za st. 11."]
[1120,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Budući da se minimalni bodovi gledaju kumulativno, a u zagradi su minimalni radovi od posljednjeg izbora, omjer bi trebao biti drukčiji.\nPredlažemo \"...najviše jedna polovica potrebnog minimalnog broja bodova\"\nTrećina je predstrogi kriterij s obzirom na kumulativni efekt.\nU suženim područjima znanstvenog djelovanja to može biti poseban problem. Ukoliko su znanstvenici specijalizirani ili subspecijalizirani za određena znanstvena područja."]
[1121,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Vrednovanje jedne znanstvene knjige kao 3 rada je velika nelogičnost (i neuspjeh) postojećeg Pravilnika iz 2022. kao i prethodnog iz 2017. godine.\nTo je rezultiralo izrazitom nemotiviranosti znanstvene zajednice u području društvenih znanosti za objavljivanjem znanstvenih knjiga budući da je količina posla i angažmana oko objavljivanja znanstvene knjige neusporedivo veća u odnosu na objavljivanje tri znanstvena članka (koliko god da su jaki časopisi).\n\nAko je cilj potaknuti pisanje i objavljivanje znanstvenih knjiga, onda se ovaj kriterij treba mijenjati - i treba naučiti na prethodno neuspješnim uvjetima. Predlaže se minimalno 5 radova.\n\nU protivnom, učinci Nacionalnih kriterija će ostatiti nezadovoljavajući u kontekstu objavljivanja znanstvenih knjiga, kao što su i do sada bili učinci prethodnih Pravilnika."]
[1122,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Ako ovako formuliran stavak ostaje i u Nacionalnim kriterijima, treba negdje postojati jasan popis koja \"podbaza\" spada u koju od navedenih baza. Trenutno je jako teško doći do informacije koje podbaze su u okviru koje baze, pa može doći do različitih tumačenja. Druga je mogućnost definirati da se prilikom izbora iz Nacionalne i sveučilišne knjižnice dostavi i popis o indeksiranosti pojedinih časopisa u kojem je pristupnik objavljivao radove.\nTime ne bi bilo različitih tumačenja između sastavnica."]
[1123,"MATEJ TRPIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 28. stavku 14. predviđeno je  vrednovanje autorstva.\n\nPrijedlog\nU području društvenih znanosti suradnje s više autora postaju sve učestalije. Predlaže se da se za znanstvene radove s najviše četiri (4) autora omogući individualno vrednovanje doprinosa svakog autora kao cjeloviti rad. Za radove s pet (5) i više autora predlaže se da se doprinos vrednuje proporcionalno, dijeljenjem jedinice (1) s ukupnim brojem autora, čime se osigurava transparentnost i razmjernost u vrednovanju koautorstava."]
[1124,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nSt. 2. Definira se pojam znanstveni rad.\nZnanstveni rad trebalo bi definirati za sva znanstvena područja među Općim pojmovima u Prvom dijelu Nacionalnih kriterija, a ako postoji kakva posebnost onda samo tu posebnost izdvojiti u članke koji se odnose na pojedina znanstvena područja."]
[1125,"MATE JURIC","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Poglavlje IV, članak 28., Stavak (7), \"U jednom zborniku radova sa znanstvenog skupa vrednuje se najviše jedan rad istog autora.\"\n- predlažem vraćanje mogućnosti da se u jednom zborniku vrednuju najviše DVA, a ne samo jedan rad istog autora. Recenzijske postupke i za časopise i za skupove provode iste skupine znanstvenika i nema razloga za takvo obezvrjeđivanje objava u zbornicima skupova.\n\nstavak (9) „U jednoj znanstvenoj knjizi priznaje se samo jedno poglavlje za potrebe izbora na radno mjesto“\nAko su oba poglavlja znanstveni radovi koji su prošli recenzijske postupke, zbog čega vrijedi samo jedan rad? Predlažem da se priznaju dva znanstvena rada iz iste znanstvene knjige.\n\nStavak (11) \"Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše jedna trećina potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine\"\nPredlažem ukidanje ili ublažavanje. Primjerice, za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora, za koje su potrebna 2 boda u skupini A1, postavljeni uvjet znači da se iz istog časopisa može priznati samo 0,66 bodova. Time se automatski umanjuje vrijednost A1 rada koji bi inače vrijedio 1 bod. Takva ograničenja ne samo da dovode do nepravednog oduzimanja bodova za u cijelosti recenzirane i objavljene radove, već i otvaraju prostor za različita i potencijalno kontradiktorna tumačenja pravilnika.\nOva odredba umjetno usmjerava autore da svaki rad objavljuju u drugom časopisu. Određeni časopisi imaju središnju ulogu u određenim znanstvenim područjima i prirodno okupljaju zajednicu stručnjaka. Slično vrijedi i za znanstvene skupove koji imaju ključnu ulogu u povezivanju istraživača, razmjeni ideja i iniciranju zajedničkih projekata.\n\nZbog svega navedenog, predlažem da se:\nograničenja iz stavka (7), stavka (9) i stavka (11) ukinu ili ublaže na način da se od zadnjeg izbora priznaju najviše DVA RADA iz istog časopisa, sa istog skupa i iz iste znanstvene knjige, i to BEZ UMANJIVANJA ILI OGRANIČAVANJA BROJA BODOVA koji tim radovima pripada.\n\nMate Juric\nOdjel za informacijske znanosti i tehnologije \nSveučilište u Zadru"]
[1126,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28. (8) \n\nNedostatak jasne vremenske odrednice za ovaj uvjet stvara ozbiljan problem retroaktivnog vrednovanja. Pristupnici su do sada imali slobodu graditi svoj znanstveni put upravo kroz značajan broj radova u zbornicima, koji su bili posve prihvatljiv i važan način prezentacije rezultata, naročito u nekim poljima društvenih znanosti. Poništavanje ili umanjenje vrijednosti tih ranijih postignuća predstavlja nepravdu i bitno narušava kontinuitet i pravičnost sustava vrednovanja. Ovdje je nužno precizno definirati da se ovaj limit (i dalje smatram da da treba povećati na 1/2 uz prihvaćanje svih radova zbornika indeksiranih u WoS i Scopus, kakav je bio moj prijedlog u ranijem komentaru) odnosi isključivo na minimalni broj radova svake skupine potreban nakon prethodnog izbora (odnosi se na ono što je u čl. 29 tablici 15 navedeno u zagradi). \n\nPrijedlog: \"potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine\" eksplicitno proširiti u \"potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine od zadnjeg izbora\""]
[1127,"SLAVKO BEZEREDI","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\n\nčl. 28. st. 13. – Prema prijedlogu Pravilnika priznaje se samo jedan rad iz doktorskog rada po skandinavskom modelu. U skandinavskim tipovima disertacije, objavljeni znanstveni radovi su uvjet da se može pristupiti pisanju disertacije (disertacija ima originalan znanstveni doprinos kao teza koja se brani u obrani doktorata). Mladi znanstvenici koji su se nakon skandinavskih tipova doktorata na inozemnim institucijama odlučili vratiti u domovinu bit će obeshrabreni time što se svi njihovi dosadašnji radovi proizašli iz disertacije priznaju samo kao jedan objavljeni rad, a materijal iz svojih doktorskih istraživanja su velikim dijelom već potrošili na objavu tih radova. Uz to, ovi tipovi disertacije omogućavaju ubrzani razvoj doktoranata u znanstvenike, što je napredak koji bi bilo dobro podržati.\n\nDrugo pitanje vezano uz ovu stavku je: \n\nAko matični odbor prema trenutno važećem Pravilniku ne priznaje radove proizašle iz doktorata prema skandinavskom modelu gdje doktorski rad čini skup radova objavljenih u znanstvenim časopisima, a novim Pravilnikom će se vrednovati jedan rad proizašao iz skandinavskog modela doktorata, hoće li se taj rad moći dodati u kumulativ za iduće zvanje (iako su iz prošlog izbora ispušteni) i na koji način će se taj rad uzimati u obzir (gledano kumulativno)?"]
[1128,"SLAVKO BEZEREDI","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\nčl. 28. st. 8., st. 11. i st. 12. - Ako gledamo kompletne ukupne bodove po kategorijama, što je sa stečenim bodovima (i već vrednovanim u postupcima izbora na radna mjesta/u zvanja) koji ne odgovaraju ovim ograničenjima, odnosno moguće da su vrednovani na drugi način, a sada bi se trebalo priznavati samo 1/3? Smatramo da bi svakako u kriterijima trebalo jasno utvrditi i razgraničiti radove i uvjete iz prijašnjih godina (izbora) i nove."]
[1129,"DORA RUBINIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U članaku 28., st. (4) je navedeno: „Podjela znanstvenih časopisa u kvartile (Q1, Q2, Q3, Q4) utvrđuje se prema izvješću o citiranosti iz baza JCR ili SJR za godinu predaje rada na objavu ili godinu objave rada, ovisno o tome što je povoljnije za pristupnika, te za predmetnu kategoriju (Subject Category) koja je najpovoljnija za pristupnika.“ Budući da kvartil časopisa nije u izravnoj vezi s citiranosti pojedinačnog rada znanstvenika te da se se u ovom dokumentu na kvartile gleda kao mjerilo kvalitete časopisa, predlažem da se podjela znanstvenih časopisa u kvartile utvrđuje se prema izvještajima o citiranosti iz baza JCR ili SJR OBJAVLJENIMA u godini predaje rada na objavu ili u godini objave rada. Budući da izvještaji o citiranosti izlaze sredinom godine za prethodnu godinu, ovim prijedlogom bi se omogućimo da znanstvenici u trenutku predaje rada na objavu mogu u većini slučajeva znati na koji će način moći biti biti bodovan njihov rad ako bude objavljen u izabranom časopisu. U društvenim znanostima podatak o datumu predaje rada na objavu postoji u podacima o radu u većini časopisa te knjižnice mogu pregledati taj podatak pri izradi potvrda o indeksiranosti i citiranosti radova."]
[1130,"IVAN ČIPIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na članak 28, stavak 12 i prijedlog novog stavka\n• Članak 28, stavak 12: predlažem usklađivanje s formulacijom iz prethodnog stavka tako da se doda izraz: „određene skupine“, čime se jasno naznačuje na koje radove se odnosi ograničenje.\n• Također predlažem uvođenje dodatnog stavka:\n„Prilikom utvrđivanja kriterija za izbor na radno mjesto, pristupnik može ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog minimalnog broja bodova iz određene skupine na temelju radova objavljenih u publikacijama čiji je izdavač ili suizdavač institucija u kojoj je pristupnik bio zaposlen u trenutku objave rada.“\nObrazloženje:\nOgraničavanje udjela radova objavljenih u „vlastitoj“ instituciji pridonosi objektivnijem vrednovanju znanstvenog doprinosa i smanjuje rizik od sukoba interesa, uredničkih pogodovanja i zatvorenih krugova objavljivanja. Takva mjera potiče znanstvenike da svoje radove objavljuju u širem, međunarodno relevantnom znanstvenom prostoru, čime se dugoročno jača kvaliteta i vidljivost hrvatske znanosti.\nDodatno, s obzirom na činjenicu da Hrvatska značajno zaostaje u znanstvenoj produktivnosti i međunarodnoj vidljivosti u društvenom području, posebice u udjelu radova u Q1/Q2 časopisima, broju citata i međunarodnim suradnjama, uvođenje ovakvih kriterija doprinosi razvoju kvalitetnijeg i transparentnijeg sustava vrednovanja."]
[1131,"DARIO DUNKOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28. stavak 8. \n(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.\n\nPrijedlog: BRISATI stavak\n\nObrazloženje:\nNejasno je odnosi li se navedeno na minimalni broj bodova određene skupine kumulativno ili od zadnjeg izbora kako je specificirano u članku 29. stavku 2. (Tablica 15.) i stavku 3. (Tablica 16.). Problem nastaje ako se odredba odnosi na minimalni broj bodova od prethodnog izbora jer u tom slučaju za izbor na radno mjesto razine 2 nije moguće vrednovati niti jedan rad objavljen u zborniku sa skupa. Na taj način demotivira se mlade nastavnike i znanstvenike da sudjeluju na znanstvenim skupovima, a upravo oni najviše profitiraju od razmjene znanja i iskustva. U reizboru na radno mjesto svake razine ne bi bilo moguće vrednovati radove sa skupova. Nadalje je nejasno kako će se vrednovati radovi objavljeni u zbornicima sa znanstvenih skupova na temelju kojih su pristupnici već ostvarili izbor na prethodna radna mjesta. S obzirom da takva odredba nije postojala u ranijim propisima, moguće je da je pristupnik ostvario više od trećine kumulativnih bodova u skupini objavljivanjem u zbornicima radova sa znanstvenih skupova. Ostaje nejasno kako će se računati kumulativ za takve pristupnike. Nije ispravno da novi kriteriji poništavaju rad kojeg su vrednovali prijašnji kriteriji."]
[1132,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na članak 28., st. (5) „U radove druge skupine (a2) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama Econlit, PsycInfo, ProQuest Social Science Premium Collection, SocIndex, Academic Search Complete, Education Research Complete, Inspec, Westlaw, LexisNexis, LISA – Library and Information Science Abstracts i ERIH PLUS te u HeinOnline (osim polja Pravo), kao i u bibliografskim zbirkama i modulima uključenim u navedene baze.“   \nUmjesto navođenja baza poimence, predlažemo izraz \"relevantne baze po znanstvenim poljima/granama\". Napominjemo da nije uputno koristiti bibliografske i baze cjelovitog teksta u svrhu vrednovanja. Za svaku bazu koja se traži bilo bi uputno izraditi predanalizu, kako bi se vidjelo koliko je uopće radova hrvatskih znanstvenika u kojoj bazi te koristi li se ista u neku drugu svrhu, osim vrednovanja (primjerice, kao izvor literature za znanstveni i stručni rad, u nastavi i slično). Napominjemo da su ovo mahom komercijalne baze koje mogu promijeniti izdavača, naziv i kriterije pa ih nije preporučljivo imenovati. Neke od ovih baza niti nemaju pretraživanje prema autoru i/ili samom radu, već samo na razini publikacije, što za utvrđivanje zastupljenosti (indeksiranosti) rada nikako nije dovoljno."]
[1133,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na članak 28., st. (4) „Podjela znanstvenih časopisa u kvartile (Q1, Q2, Q3, Q4) utvrđuje se prema izvješću o citiranosti iz baza JCR ili SJR  za godinu predaje rada na objavu ili godinu objave rada, ovisno o tome što je povoljnije za pristupnika, te za predmetnu kategoriju (Subject Category) koja je najpovoljnija za pristupnika.“ \nGodina predaje rada na objavu nije vidljiva u samoj bazi prilikom pretraživanja. Potrebno je pregledati cjeloviti članak kako bi se vidio datum predaje rada, što nije praksa kod svih uredništava časopisa. U tom slučaju, potrebno je ishoditi neki drugi dokaz o predaji rada na objavu. To može odužiti i otežati proces izrade dokumentacije. Predlažemo da se ovaj kriterij uskladi s ostalim područjima – godina objave rada ili zadnja dostupna, odnosno prema zadnjem dostupnom izvješću.\nČasopis može biti multi/interdisciplinaran i biti u više predmetnih kategorija, koje nužno ne moraju odgovarati temi rada ili području kojim se pristupnik bavi, a mogu imati povoljnije kvartile."]
[1134,"TENA VUKASOVIĆ HLUPIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28., stavak 14.: Način umanjenog vrednovanja znanstvenih radova s više autora u društvenom području arbitraran je (npr. tri autora = 1 bod, a četiri autora = 0.5 bodova), nepravedan (npr. u prirodnim i biotehničkim znanostima broj autora ne utječe na vrednovanje rada) te direktno demotivira daljnju međunarodnu i interdisciplinarnu suradnju.\nStvarni primjer: znanstveni rad koji je nastao kao rezultat suradnje četiri međunarodna tima s ukupno devet koautora objavljen je 2021. godine u Q1 časopisu (i to jednom od najutjecajnija u području psihologije u svijetu), ali se prema predloženom sustavu vrednovanja u HR vrednuje s 0.2 boda.\nPredlažem usklađivanje sustava vrednovanja objavljenih radova s više autora u društvenom području s načinom vrednovanja u prirodnim i biotehničkim znanostima."]
[1135,"PAULA ANDABAK PIVAC","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Pridružujem se komentarima koji izražavaju neslaganje s izmjenama članka 28 (13):\n\"Disertacija po skandinavskom modelu, koja se temelji na koherentnom nizu znanstvenih radova objavljenih u relevantnim časopisima, predstavlja visoko strukturiran i međunarodno priznat oblik doktorskog rada, čija kvaliteta prolazi višestruke recenzentske provjere i dodatnu evaluaciju kroz doktorski postupak. (...) Ograničavanjem vrednovanja na samo jedan rad: destimulira se korištenje suvremenih i međunarodno priznatih znanstvenih standarda; potkopava se motivacija mladih istraživača, koji nerijetko biraju skandinavski model upravo zbog njegove znanstvene težine i potencijala za vidljivost u međunarodnoj zajednici; dovodi se u pitanje jednakost kriterija za napredovanje, budući da doktorati u drugim područjima omogućuju priznanje svih radova; uvodi se nesigurnost i arbitrarna pravila u karijerni razvoj, što može imati dugoročne negativne posljedice za interes mladih za akademsku karijeru; retrogradno se mijenjaju pravila za one koji su se već odlučili za ovaj model disertacije planirajući karijeru u znanosti, računajući pritom na znanstvenu težinu objavljenih radova kao sastavnog dijela vlastitog akademskog napredovanja. Ovakvom izmjenom ti se planovi dovode u pitanje, što djeluje iznimno demotivirajuće i narušava predvidljivost sustava.\""]
[1136,"TENA VUKASOVIĆ HLUPIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28., stavak 13.: Aktualni prijedlog da se u području društvenih znanosti vrednuje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu, dok takva odredba NE POSTOJI NITI ZA JEDNO DRUGO znanstveno područje, u potpunosti je arbitrarna i diskriminatorna. Predlažem brisanje ove stavke."]
[1137,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","čl. 28. st. 13 Novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i ostali radovi. Što se podrazumijeva pod \"novi rad\"? Noviji je u odnosu na što?"]
[1138,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28. st. 1.  Prema čl1 4, st. 1 \"Kriteriji koje pristupnik u postupku izbora na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu odnosno znanstvenom institutu mora ispuniti utvrđuju se kao opći, horizontalni i posebni kriteriji. Dok članak 28., st. 1 glasi: Za izbor na radno mjesto u području Društvene znanosti pristupnik mora ispunjavati opće kriterije iz članka 5. i horizontalne kriterije iz članaka 6. i 7. ovih Nacionalnih kriterija te kriterije propisane ovim člankom i člankom 29. ovih Nacionalnih kriterija. Ova dva članka nisu usklađena, jer se u čl. 28 . st.1  ne spominju posebni uvjeti?"]
[1139,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \n1. Podržavamo precizno definiranje znanstvenog rada, no smatramo da zahtjev o dostavljanju dokaza o postojanju najmanje dvije neovisne recenzije (peer review) predstavlja pretjerano administrativno i tehničko opterećenje za pristupnike te da nije pod njihovom izravnom kontrolom. Naime, autori nemaju uvid ni mogućnost upravljanja internim recenzijskim procedurama časopisa, osobito u slučaju kada recenzije nisu javno dostupne.\nPostavlja se pitanje na koji način će se i prema kojim standardima dokazivati postojanje dviju neovisnih recenzija, te tko će u konačnici snositi logistički i tehnički teret prikupljanja tih dokaza, osobito s obzirom na opseg dokumentacije i moguće troškove.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\nIzbacivanje uvjeta o nužnom prilaganju dviju recenzija, jer sama objava rada u indeksiranom časopisu (osobito Q1–Q4) podrazumijeva postojanje recenzentskog postupka.\nAlternativno, ograničiti uvjet dokaza recenzije isključivo na časopise koji nisu indeksirani (npr. ne nalaze se u WoS/Scopus bazama).\nUkoliko se uvjet zadrži, potrebno je jasno i operativno definirati na koji način i u kojoj formi se dokazi o recenzijama mogu podnijeti, a da to ne bude dodatno opterećenje za pojedince i institucije.\nOvakva formulacija u svojoj sadašnjoj formi može značajno otežati postupke napredovanja i dovesti do neujednačene primjene kriterija.\n2. Smatramo da je predložena odredba kojom se u području društvenih znanosti vrednuje samo jedan rad iz doktorske disertacije izrađene po skandinavskom modelu diskriminatorna, znanstveno neutemeljena i strateški štetna. Niti u jednom drugom znanstvenom području ovakvo ograničenje nije postavljeno, čime se jasno stvara nepravedna neravnoteža među područjima, i to upravo u fazi najranijeg znanstvenog razvoja pojedinca.\nDisertacija po skandinavskom modelu, koja se temelji na koherentnom nizu znanstvenih radova objavljenih u relevantnim časopisima, predstavlja visoko strukturiran i međunarodno priznat oblik doktorskog rada, čija kvaliteta prolazi višestruke recenzentske provjere i dodatnu evaluaciju kroz doktorski postupak. Time je znanstvena vrijednost svakog od tih radova dodatno potvrđena.\nOgraničavanjem vrednovanja na samo jedan rad:\ndestimulira se korištenje suvremenih i međunarodno priznatih znanstvenih standarda;\npotkopava se motivacija mladih istraživača, koji nerijetko biraju skandinavski model upravo zbog njegove znanstvene težine i potencijala za vidljivost u međunarodnoj zajednici;\ndovodi se u pitanje jednakost kriterija za napredovanje, budući da doktorati u drugim područjima omogućuju priznanje svih radova;\nuvodi se nesigurnost i arbitrarna pravila u karijerni razvoj, što može imati dugoročne negativne posljedice za interes mladih za akademsku karijeru;\nretrogradno se mijenjaju pravila za one koji su se već odlučili za ovaj model disertacije planirajući karijeru u znanosti, računajući pritom na znanstvenu težinu objavljenih radova kao sastavnog dijela vlastitog akademskog napredovanja. Ovakvom izmjenom ti se planovi dovode u pitanje, što djeluje iznimno demotivirajuće i narušava predvidljivost sustava.\nDodatno, dio odredbe koji se odnosi na znanstvene knjige i zahtijeva „najmanje 30% novog teksta“ za vrednovanje, otvoren je arbitrarnosti i netransparentnosti. Nije jasno prema kojim kriterijima, od strane koga i na koji način se procjenjuje taj postotak. Time se stvara prostor za neujednačenu praksu i dodatnu nesigurnost u evaluaciji.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\nBrisanje ograničenja prema kojem se vrednuje samo jedan rad iz disertacije po skandinavskom modelu;\nJasno i eksplicitno navođenje da se svi radovi koji čine disertaciju po skandinavskom modelu vrednuju kao i ostali radovi, bez obzira na znanstveno područje;\nBrisanje ili temeljita dorada odredbe o „30% novog teksta“ uz definiranje transparentnih i objektivnih kriterija ako se takva procjena zadrži.\nImplementacijom ovih prijedloga omogućilo bi se:\nujednačeno vrednovanje disertacija neovisno o znanstvenom području,\npoticanje znanstvene izvrsnosti i međunarodne vidljivosti,\nočuvanje povjerenja mladih istraživača u sustav koji ih prepoznaje i podržava, te\nsprječavanje retroaktivnog narušavanja profesionalnih očekivanja i razvojnih planova koji su se temeljili na dosadašnjim praksama i logici akademskog sustava.\n3. Predložena praksa da se znanstveni radovi s više autora u društvenim i humanističkim znanostima vrednuju umanjeno ovisno o broju koautora (npr. pola boda za rad s četiri ili pet autora, te proporcionalno manje s više od pet autora) diskriminatorna je i metodološki neutemeljena. Ova odredba stvara neravnotežu među znanstvenim područjima, s obzirom da u prirodnim i biotehničkim znanostima broj autora ne utječe na vrednovanje rada, a u tehničkim znanostima se umanjenje provodi manje strogo.\nTakva praksa posebno je destimulirajuća za međunarodne, interdisciplinarne i kolaborativne projekte, koji su ključni za suvremenu znanost i sve češći u društvenim znanostima. U područjima gdje se istražuju kulturni obrasci i gdje je međunarodna validacija mjernih instrumenata nužna, uključivanje više autora iz različitih konteksta znanstveno je opravdano i poželjno.\nUmanjivanjem bodova za veći broj autora:\ndestimulira se suradnja, što je suprotno aktualnim znanstvenim i financijskim strategijama koje potpomažu timski i međunarodni rad;\nzanemaruje se stvarni doprinos pojedinog autora, koji može biti iznimno značajan bez obzira na broj supotpisnika;\notežava se ravnopravan znanstveni razvoj društvenih i humanističkih znanosti, koje se time stavljaju u nepovoljan položaj.\nPredlažemo sljedeće izmjene:\nUkloniti penalizaciju na temelju broja autora, kako bi se osigurala konzistentnost s drugim znanstvenim područjima i potaknula interdisciplinarnost;\nAko se zadržava određeni oblik vrednovanja doprinosa, tada treba uvesti bodovanje temeljeno na izjavama o autorstvu, kao što je to sve češća praksa u mnogim časopisima; ili\nMogućnost dodatnog bodovanja prvog i posljednjeg autorstva, odnosno doprinosa prema ulozi (npr. konceptualizacija, analiza podataka, pisanje), može se uzeti u obzir kao objektivniji kriterij od pukog brojanja autora.\nNa taj bi se način vrednovanje znanstvenog doprinosa uskladilo s načelima suvremene znanstvene prakse i potaknula transparentna, produktivna i inkluzivna suradnja u znanstvenoj zajednici.\n4. Iako razumijemo potrebu za kontrolnim mehanizmom koji bi spriječio zlouporabu potvrda o prihvaćenosti rada, smatramo da je predložena formulacija previše rigidna i nejasna u pogledu posljedica za pristupnika u slučaju da rad, unatoč potvrdi, do trenutka izbora u više zvanje nije formalno objavljen.\nNaime:\nNije jasno što se događa s pristupnikom ako je pokrenut izbor temeljem valjane potvrde o prihvaćenosti rada, a rad do sljedećeg izbora nije objavljen zbog razloga izvan kontrole autora (npr. promjene u izdavaštvu, propast časopisa, iznenadna promjena uredništva ili tehnički zastoj);\nNije definirano ide li tada pristupnik automatski u reizbor, gubi li pravo na napredovanje, ili postoji mogućnost produljenja roka za dostavu konačne objave;\nTakva situacija može imati ozbiljne posljedice na radni status i sigurnost zaposlenja, osobito ako se očekuje da pristupnik bude automatski odbijen zbog okolnosti na koje nije mogao utjecati.\nPredlažemo da se u tekstu:\nJasno definira što se poduzima ako rad ne bude objavljen do izbora u više zvanje \nUvede mehanizam kojim se može dokazati da je kašnjenje bilo izvan kontrole autora, kako bi se izbjegla nepravedna penalizacija;\nAlternativno, potvrde uredništva o prihvaćenosti mogle bi biti dodatno vrednovane ako uključuju detaljnu recenzentsku proceduru i dodijeljeni DOI broj, čak i ako formalna objava nije još izvršena."]
[1140,"IVAN ČIPIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28, st. 4: Predlažem dodati: „pod uvjetom da je predmetna kategorija časopisa relevantna za znanstveno područje i polje izbora. O znanstvenoj relevantnosti predmetne kategorije odlučuje stručno povjerenstvo, a potvrđuje matični odbor.“ Time se omogućuje opravdana fleksibilnost za časopise razvrstane u više kategorija, ali se osigurava da se kvartil vrednuje samo ako doista odgovara znanstvenom doprinosu u polju izbora. Takav pristup osigurava usklađenost s nacionalnim kriterijima, prema kojima postignuća moraju biti ostvarena u znanstvenom polju izbora ili barem u području, a ne u nepovezanim disciplinama iz drugih područja znanosti."]
[1141,"IVAN ČIPIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28, st. 3: U nastavku se nigdje izrijekom ne definiraju tzv. kvalitativni kriteriji, iako se oni tu indirektno spominju kao osnova za kvalitativnu analizu radova uz kvantitativne kriterije. Tekst se zatim fokusira isključivo na razvrstavanje radova (a1, a2, a3) i njihovo bodovanje, bez dodatnog objašnjenja što bi kvalitativna analiza obuhvaćala. To je metodološki nedostatak: termin je naveden, ali nije operacionaliziran. U usporedbi s prirodnim znanostima, gdje su kvalitativni kriteriji jasno opisani (npr. glavno autorstvo, radovi u Q1/Q2 itd.), društvene znanosti tu ostaju nedorečene. Preporuka bi bila uključiti jasne smjernice o aspektima kvalitete koji se očekuju (npr. znanstveni doprinos, originalnost, metodološka rigoroznost, utjecaj na polje itd). Slovenci u svom Pravilniku imaju ovaj članak za kvalitativne kriterije: \nMjerila za ocjenjivanje kvalitete\nČlanak 9.\n(mjerila)\nZnanstveni radovi ocjenjuju se prema kvaliteti. Za kvantitativnu ocjenu koriste se pokazatelji i mjerila znanstvene uspješnosti definirani u članku 5. Pravilnika kojim se uređuju pokazatelji i mjerila znanstvene i stručne uspješnosti. Za kvalitativnu ocjenu kandidat u prijavi posebno predstavi 5 najvažnijih znanstveno-istraživačkih postignuća i 5 najvažnijih društveno-ekonomskih i/ili kulturno relevantnih postignuća ostvarenih u posljednjih pet (5) godina, odnosno u razdoblju od posljednjeg izbora."]
[1142,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","• Članak 28, stavak (2): „Znanstveni rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review )“, To je uobičajeni standard, ali se ta razina kontrole kvalitete ostavlja kao razina odgovornosti izdavača. Na koji će način pristupnik ovo dokazivati? Hoće li morati tražiti pisani dokaz uredništva za svaki rad?"]
[1143,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Tablice su dijelom nejasno prikazane. Prema onome što je prikazano u tablici 16 izgleda kao da pristupnik za reizbor na pojedino radno mjesto mora imati veći broj bodova nego prilikom izbor na radno mjesto."]
[1144,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar: Tko će procjenjivati sadrži li znanstvena knjiga napisana na temelju doktorskog rada 30% novog teksta? Tko, kako i prema kojim kriterijima to procjenjuje - povjerenstvo ili matični odbor – nejasno."]
[1145,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar: Kako se procjenjuje ili mjeri znanstveni „ugled“. Tko će definirati tko je znanstveno ugledni izdavač i na koji način?"]
[1146,"DINKA ČORKALO BIRUŠKI","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Odredba članka 28 (13) diskriminatorna je i štetna za kandidate koji su doktorirali po skandinavskom modelu i treba ju maknuti (prvu rečenicu toga članka), a svi se radovi unutar sknadinavskog doktorata trebaju uredno vrednovati kao i u drugim područjima. Ta je odredba specificirana jedino u području društvenih znanstvosti, druga područja nisu imala potrebu specificirati ju, jer podrazumijevaju (i prakse matičnih odbora su takve!) da se priznaju svi radovi iz doktorata. Ta druga područja sa „skandinavskim doktoratom“ imaju i daleko više iskustva, dok je taj model u području društvenih znanosti još uvijek iznimno rijedak (jer je taj put stjecanja doktorata zahtjevniji i složeniji od pisanja monografskog doktorata). Za ilustraciju, evo nekoliko konkretnih brojki: Na Sveučilištu u Zagrebu, od listopada 2024. do svibnja 2025. prijavljeno je ukupno 466 doktorskih tema koje su prihvaćene na Senatu, od čega ih je 456 monografskih, a 10 skandinavskih. Od tih deset, šest ih je iz tehničkog, a četiri iz biotehničkog podučja. Iz društvenoga niti jedan (!).  Kad je riječ samo o Filozofskom fakultetu u Zagrebu, koji je najveća društveno-humanistička znanstveno-obrazovna institucija u zemlji, po skandinavkom je modelu od kad je uveden, pa do danas doktoriralo ukupno 8 (osam) \"skandinavskih\" doktoranada, a jedan je u postupku. Od tih osam, sedam ih je u psihologiji, a jedan u sociologiji. Od toga su svi ocijenjeni suma cum laude, što je, kako znamo, vrlo rijetka ocjena za doktorate. To govori o njihovoj iznimnoj kvaliteti i istaknutom doprinosu području. Osim činjenice da su iznimno kvalitetni, skandinavski doktorati prolaze višestruke međunarodne recenzije, pri čemu se doktorand od početka uči publicirati u međunarodnom okruženju, izlagati se međunarodnim prosudbama, odgovarati na njih i biti odgovoran za proces objave rada. Taj put je teži i redovito duži, ali zato dobivamo kompetentne i dobro obrazovane mlade znanstvenike koje se ne smije kažnjavati zato što od početka svoje karijere biraju zahtjevniji način dokazivanja u znanosti. Valjda upravo suprotno – nagradimo ih za izvrsnost kao što i zaslužuju. Skandinavski doktorat nisu (niti mogu biti!) bilo kakva tri rada „sklepana na brzinu i zaklamana“, kako smo imali priliku čuti u raspravi oko kriterija, očito od ljudi koji se s njima do sada nisu susreli. Riječ je redovito o vrhunskim radovima objavljenima u visoko selektivnim časopisima najviše razine kvalitete, to su redovito radovi koji kroz tri ili više članka razvijaju i dokazuju izvornu ideju, te se objedinjuju u cjeloviti rad koji ima i dodatno ekstenzivan uvod koji ih povezuje i NIJE ponavljanje već rečenoga u radovima, te elaboriranu raspravu rezultata i njihovih implikacija, koja pokazuje zašto su ti radovi važni, kako su kontekstualizirani u to što se do sada zna i kako pridonose području. Odredba da se samo jedan takav vrhunski rad može priznati nema nikakvog uporišta ni u širem kontekstu, a u našem diskriminira kandidate u području durštvenih znanosti u odnosu na sve ostale. Ne može biti na istom sveučilištu i u istoj državi da se jednima nešto prizna, a drugima ne. Pojačajmo druge kriterije, to je u redu, ali nemojmo mladim izvrsnim ljudima slati poruku da se izvrsnost ne isplati. Taj model doktorata više nitko neće birati ako ova nedomišljena i zapravo proizvoljna odredba ostane kakva jest, a društvene će znanosti (ponovo) napraviti krupan korak natrag. Želimo izvrsnu znanost, a ne vraćanje unatrag! U vrijeme posljednje  reakreditacije doktorskih studija bilo je teško inozemnim kolegama protumačiti zašto nam je problem da su radovi objavljeni prije doktorata i to je bila primjedba koju su kao „popravak“ dobili mnogi dr. studiji u to vrijeme. Hoćemo li sada opet tumačiti da se eto vrhunski radovi iz doktorata ne priznaju pri napredovanju?!  Nije nevažno reći i to da se odredba o nepriznavanju svih radova iz skandinavskog doktorata u području društvenih znanosti pojavila „odjednom“ i nije bila predložena u verziji Kriterija koju su na uvid dobili matični odbori prije upućivanja u javnu rapravu (sredina travnja ove godine). I konačno, ako postoje „posebni“ kriterij za neka od područja i unutar ovoga pravilnika (npr. priznavanja specifičnih baza povrh Scopus-a i WoS-a), onda treba omogućiti da se i unutar područja urede kriteriji onako kao pojedina polja misle da treba, poštujući tako često spominjane „specifičnosti“. Matični odbor za psihologiju svakako misli da se svi radovi obranjeni pod modelom skandinavskog doktorata trebaju uzimati u obzir prilikom izbora i napredovanja.  Kao što je to i u svim drugim područjima. Ako ima koje polje unutar društvenoga područja da to ne želi, molim, njihov izbor, ali ga moraju moći jako dobro obrazložiti i potkrijepiti svoje stajalište. Prije svega mladim znanstvenicima unutar svojega polja."]
[1147,"DANIJELA SOKOLIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","OČITOVANJE KATEDRE ZA ORGANIZACIJU I MENADŽMENT EKONOMSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (pročelnica Katedre prof. dr. sc. Danijela Sokolić): \nČlanak 28. Kriteriji za izbor na radno mjesto, Stavak 9. Predlaže se priznavanje punog autorstva (100%) autorskog statusa svim autorima na udžbeniku.\nČlanak 28. Kriteriji za izbor na radno mjesto, stavak 14. Prijedlog je povećati broja autora na znanstvenom radu sa 3 na 4, uz priznavanje punog autorskog boda svim autorima zbog usmjeravanja financiranja kroz projekte s velikim brojem suradnika te stoga što se radi o uobičajenoj praksi u istraživački razvijenijim zemljama zapadne Europe."]
[1148,"STJEPAN SRHOJ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Poštovani,\n\nSmatram da je ograničenje navedeno pod točkom (13) – „Samo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje se kao i ostali radovi“ – pogrešno i štetno.\n\nTijekom svog boravka u SAD-u imao sam priliku upoznati se s praksama u najuglednijim akademskim sredinama (npr. MIT, Harvard), gdje je napredovanje do zvanja izvanrednog profesora itekako moguće isključivo na temelju znanstvenih radova iz doktorata (dakle, radova koji čine disertaciju po skandinavskom modelu), kao i na temelju aktualnih, još neobjavljenih istraživačkih radova i radnih materijala. Ključan kriterij pritom nije vrijeme nastanka rada, nego njegova kvaliteta i doprinos znanosti.\n\nUvođenje predloženih ograničenja stvara pogrešne poticaje za mlade istraživače. Umjesto da ih motivira na objavljivanje u vrhunskim međunarodnim časopisima – čiji recenzentski procesi često traju dulje i time rezultiraju da radovi postanu dio doktorata – ovakvo pravilo ih može potaknuti na objavljivanje u bržim, ali znanstveno slabijim časopisima, ili čak na potpuno odustajanje od objave rezultata nakon doktorata. Time se ne promiče izvrsnost, već se penalizira izbor znanstveno zahtjevnijeg i međunarodno relevantnijeg puta.\n\nAko grupa inzistira na ograničenjima u usporedbi s monografskim doktoratima (koje često sadrže 70–80% već objavljenog ili nesamostalnog materijala), primjerice u području ekonomije bi moglo biti navedeno sljedeće ograničenje: od tri rada iz doktorata po skandinavskom modelu priznaju se dva, a treći samo ako je samostalni rad. \n\nTrenutni pristup, koji penalizira mlade istraživače za izbor međunarodno priznate i znanstveno rigoroznije forme doktorata, ide protiv osnovne logike vrednovanja znanstvenog doprinosa i kao takav šteti znanstvenom napretku.\n\nS poštovanjem,\n\nStjepan Srhoj"]
[1149,"KRISTINA URBANC","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Nejasna je odredba o vrednovanju znanstvene knjige na način da sadrži 'najmanje 30 % novog teksta' - što to znači i kako se to određuje te prema kojim kriterijima?\n Također je ddestimulirajuća odredba o ograničenjiu na samo jedan rad iz disertacije. otvara prostor za arbitrarnost i netransparentnost jer nije jasno tko, kako i prema kojim krite"]
[1150,"ARIAN RAJH","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Nacionalni znanstveni kongresi i skupovi njeguju razvoj pojedinih znanosti u nacionalnim okvirima, no ovdje se to ne prepoznaje. To bi moglo prouzročiti izbjegavanje sudjelovanja znanstveno-nastavnih djelatnika na nacionalnim kongresima, gubitak nacionalnih specifičnosti pojedinih disciplina, gubitak transfera znanja iz znanstvenih radova u struku i prestanak kontinuiranog obrazovanja stručnjaka."]
[1151,"ALEKSANDAR ŠTULHOFER","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Odredba u stavku 13, članak 28, sugerira nepoznavanje strukture disertacije skandinavskog tipa (važnost uvodnog dijela te završne diskusije koja objedinjuje nalaze radova) te ignoriranje nastojanja da se domaća znanost validira i \nučini prepoznatljivom kroz međunarodno objavljivanje. Priznanje samo jednog od disertacijskih radova je arbitrarno, pogrešno i dugoročno štetno za domaće društvene znanosti. Odredba će demotivirati i kandidate i mentore za \ntakav tip disertacije te \"vratiti sat unatrag\" potičući na pisanje klasične (monografske) doktorske disertacije koja po definiciji onemogućuje obostrano anonimno recenziranje.\n\nPrijedlog novog teksta:\nNepromišljenu i štetnu prvu rečenicu ukloniti iz stavka 13."]
[1152,"KRISTIAN STANČIN","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Slažem se s kolegama da je ograničenje iz stavka 8. prema kojem „pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova“ nepotrebno ograničavajuće pa čak i štetno za akademski napredak. Smatram da je ovakvo ograničenje i suviše restriktivno i ne uvažava stvarnu znanstvenu vrijednost i doprinos radova objavljenih u relevantnim i recenziranim zbornicima znanstvenih skupova.\nNaime, brojni zbornici radova sa znanstvenih skupova, osobito oni koji su indeksirani u međunarodno priznatim bazama kao što su Web of Science (WoS) i Scopus, prolaze temeljite recenzentske postupke koji su usporedivi s onima u znanstvenim časopisima. Osim toga, znanstveni skupovi često okupljaju vodeće stručnjake iz određenog područja i omogućuju pravovremenu prezentaciju i diseminaciju rezultata istraživanja, što je od osobite važnosti u dinamičnim i interdisciplinarnim znanstvenim poljima unutar društvenih znanosti. Budući da se neka polja kao što su informacijske znanosti i komunikacijske znanosti brzo razvijaju i transformiraju pod utjecajem digitalnih tehnologija, pravovremena objava i razmjena rezultata istraživanja ključno je sredstvo za razvoj znanstvene zajednice i poticanje međunarodne suradnje."]
[1153,"ROBERT ŠAJINA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Smatram da je prijedlog prema kojem bi se priznavalo samo jedno znanstveno djelo izuzetno neutemeljen. Skandinavski model doktorske disertacije sam po sebi zahtijeva znatno veću razinu kvalitete rada u usporedbi sa standardnom monografijom. Ograničavanje priznavanja na samo jedan rad demotivirat će doktorande da izaberu ovaj model, iako on često rezultira vrhunskim znanstvenim doprinosima. Takav prijedlog može imati dugoročne negativne posljedice: smanjit će se broj kvalitetnih radova koji se objavljuju, produktivnost doktoranada će opasti, a znanstvena vidljivost i međunarodna konkurentnost naših doktorskih studija će biti narušeni. Također, time se diskriminiraju doktorandi koji su već doktorirali prema skandinavskom modelu, što je nepravedno i akademski neopravdano."]
[1154,"MATEA ŠOŠTARIĆ ŽIVKOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28., stavak 13. - Smatram da prijedlog da se u području društvenih znanosti prizna tek jedan od tri rada uključenih u doktorsku disertaciju prema skandinavskom modelu predstavlja ograničenje koje je izrazito demotivirajuće i potencijalno štetno za mlade istraživače i cjelokupan sustav visokog obrazovanja i znanosti, iz sljedećih razloga:\n1. Znanstvena disertacija temeljena na objavljenim radovima izuzetno je zahtjevan oblik doktorata. Riječ je o međunarodno priznatome modelu doktoriranja koji podrazumijeva publiciranje visoko kvalitetnih znanstvenih radova u relevantnim časopisima, uz nužnu tematsku koherentnost i izvorni znanstveni doprinos. Takav model predstavlja strukturirani znanstveni opus koji se dodatno evaluira na doktorskoj razini. Odbijanjem priznavanja svih triju radova umanjuje se složenost i vrijednost tog procesa.\n2. Diferencijacija među znanstvenim područjima nije opravdana. Ako se u nekim znanstvenim poljima svi radovi iz disertacije priznaju za napredovanje, tada je ograničavanje priznanja u društvenim znanostima na samo jedan rad diskriminatorno. Time se stvara neravnoteža i nejednak tretman unutar akademske zajednice, unatoč jednakim znanstvenim kriterijima i naporima uloženima u izradu disertacije.\n3. Radovi iz disertacije ključni su za rani znanstveni razvoj. Za većinu doktoranada upravo su ti radovi njihovi prvi koraci u znanstvenoj zajednici. Njihovo umanjivanje ili nepriznavanje značilo bi obeshrabrivanje mladih istraživača da se odluče za ovaj, ionako zahtjevniji, oblik doktorata, čime se zapravo destimulira implementacija suvremenih i europski usklađenih znanstvenih standarda.\n4. Racionalna očekivanja mladih znanstvenika moraju biti prepoznata. Kandidati koji se odlučuju za ovaj oblik doktorata najčešće to čine i zato što računaju na znanstvenu vrijednost svojih radova u kontekstu budućeg napredovanja. Uklanjanjem te mogućnosti, šalje se poruka da njihov trud neće biti prepoznat i adekvatno vrednovan, što dugoročno može dovesti do smanjenja interesa za znanstvenu karijeru.\n5. Ako se ide na ovakvo pravilo, moglo bi se dovesti u pitanje objavu svih znanstvenih radova objavljenih na temelju doktorata. Nakon obranjene monografije, doktor znanosti može objavljivati nove radove na temelju doktorskog istraživanja koji će se bez problema vrednovati pri izboru, dok kod onog koji je pisao po skandinavskom modelu to ne bi bio slučaj. Ovo doktore znanosti koji su doktorirali po skandinavskom modelu stavlja u nepovoljan položaj. \nPredlažem stoga da se u Nacionalnim kriterijima jasno i eksplicitno uredi da se svi znanstveni radovi koji čine disertaciju prema skandinavskom modelu priznaju prilikom izbora u znanstveno-nastavna zvanja, neovisno o znanstvenom području. Time bi se potaknula izvrsnost, ujednačili kriteriji, te podržala generacija mladih znanstvenika koja je spremna ispuniti visoke standarde međunarodne znanstvene zajednice."]
[1155,"LANA RUŽIĆ ŠVEGL","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Kao voditeljica doktorskog studija smatram da je stavak 13 u članku 28 potpuno neprihvatljiv. Navedena odredba je nemotivirajuća za doktorske studente, a priznavanje samo jednog rada iz doktorata u postupcima izbora je protivno svim nacionalnim sveučilišnim i institucijskim strategijama znanosti u kojima je kao kriterij uspešnosti gotovo uvijek naveden kriterij povećanja broja radova institucije. Osim toga, doktorati mogu biti ostvareni u u okviru doktorskih škola nekog sveučilišta, te razlike u pravilima izmeđju  znanstvenih područja u priznavanju radova iz Skandinavskog modela doktorata nisu prihvatljive. Ovakva odluka će biti demotivirajuća za ionako mali broj skandinavskih modela doktorata, i ne vidim niti jednu prednost u smanjenju znanstvene vidljivosti kroz radove i kandidatu i mentoru i instituciji, a i državi u konačnici (a ona će se neminovno smanjuti jer će se doktorandi još više odlučivati za monografije) . Predlažem izbrisati."]
[1156,"NATAŠA JOKIĆ-BEGIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar na članak 28., stavak 13. Predložena odredba kojom se samo jedan rad iz doktorskog rada po skandinavskom modelu vrednuje kao i ostali radovi znanstveno je neutemeljena, metodološki diskutabilna i strateški štetna. Svi radovi koji su sastavni dio disertacije po skandinavskom modelu prolaze višestruke i neovisne recenzije te ispunjavaju visoke međunarodne standarde znanstvene kvalitete. Njihovo devalviranje administrativnim ograničenjem obeshrabruje korištenje međunarodno priznatog modela koji doprinosi vidljivosti naših sveučilišta i privlači kvalitetne doktorande.\n\nTakođer, dio odredbe koji govori da se znanstvena knjiga vrednuje samo ako sadrži 'najmanje 30 % novog teksta' otvara prostor za arbitrarnost i netransparentnost jer nije jasno tko, kako i prema kojim kriterijima to procjenjuje. Takva formulacija ne doprinosi jasnoći postupka vrednovanja, nego je dodatno zamagljuje.\n\nPredlažem:\n1. brisanje ograničenja na samo jedan rad iz disertacije,\n2. brisanje ili temeljitu doradu dijela o 30 % novog teksta uz jasne kriterije."]
[1157,"PAVLE MIKULIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Stavak 13. Članka 28. nalaže vrednovanje samo jednog rada iz doktorskog rada izrađenog po skandinavskom modelu. Ovaj uvjet vrednovanja samo jednog rada nalazi se, indikativno, samo u Nacionalnim kriterijima za izbor unutar društvenih znanosti.\n\nSkandinavski model je u naprednom akademskom svijetu standard doktorskog rada. U hrvatski obrazovni sustav je uveden radi podizanja na višu razinu doktorskih studija i doktorskog obrazovanja. \n\nKroz izradu doktorata po skandinavskom modelu rad kandidata recenziraju eksperti na svjetskoj razini.\n\nStavak 13. u trenutnom obliku nepravedno umanjuje vrijednost radova izrađenih tijekom doktorskog studija, a koji čine doktorski rad po skandinavskom modelu. Jer, umjesto da se vrednovanje rada temelji na realnoj kvaliteti i znanstvenom doprinosu rada, stavak uvjetuje vrednovanje rada temeljem puke činjenice je li dio doktorskog rada ili ne. \n\nTo je nepravedno i demotivirajuće prema kandidatima koji su doktorirali i koji će doktorirati po skandinavskom modelu kao i prema sustavima i sastavnicama sustava koje, kroz poticanje izrade doktorskih radova prema skandinavskom modelu, aktivno potiču znanstvenu izvrsnost na međunarodnoj razini.\n\nPavle Mikulić\n(ispred Matičnog odbora za polje kineziologije)"]
[1158,"IVAN SABOL","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl 28- 15. U drugim poljima se definirao pojam glavnog autora. Npr za Geografiju (Čl 17-4)  je samo prvi autor glavni autor. Stoga se zbog uniformnosti Nacionalnih kriterija koncept glavnog autorstva treba koristiti i ovdje i jednako definirati"]
[1159,"GORAN KUVAČIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28 (13). Ograničenje da se samo jedan rad iz doktorske disertacije po skandinavskom modelu vrednuje kao ostali radovi predstavlja nerazmjernu i nepravednu restrikciju prema kandidatima koji su doktorirali u sustavima koji aktivno potiču znanstvenu produktivnost već tijekom doktorskog studija. Skandinavski model doktorata uveden je radi profesionalizacije doktorskog obrazovanja, odnosno s ciljem podizanja kvalitete istraživanja i motiviranja doktoranada kroz njihovo ravnopravno uključivanje u znanstvenu zajednicu. Prema tome, smatram kako je ovakva odredba je diskriminatorna jer neopravdano ograničava vrednovanje znanstvenih radova temeljenih na istraživanjima provedenima tijekom doktorskog studija, posebice onih izrađenih prema skandinavskom modelu. Kriteriji za vrednovanje znanstvenog rada trebali bi biti utemeljeni na njegovoj znanstvenoj kvaliteti, stvarnom doprinosu znanosti i provedenom recenzijskom postupku, a ne na formalno-administrativnoj činjenici je li rad bio sastavni dio doktorske disertacije."]
[1160,"MIRKO DUIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar stavka 16, članak 28:\n\n\"(16) Jedan rad može se priznati na temelju potvrde uredništva o prihvaćenosti za objavljivanje. Rad koji je u postupku prethodnog izbora na radno mjesto bio u procesu objavljivanja, mora biti objavljen u publikaciji za koju je bila dostavljena potvrda prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više radno mjesto.  Ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto.\"  \n\nDa li to znači da će netko naknadno ostati bez napredovanja ili radnog mjesta, kada se naknadno utvrdi da rad koji je bio u procesu objave nije objavljen. Ako je rad prihvaćen za objavu znači da ima dovoljnu razinu kvalitete. Ako se takav rad ne objavi, to nije do djelatnika već do one strane koja je zadužena za objavu, a na to neobjavljivanje može utjecati puno faktora na koje djelatnik u postupku napredovanja nema nikakav utjecaj niti odgovornost. Postavlja se i praktično pitanje kako ovo sve skupa provesti i utvrditi, ako bi se prihvatila ova odredba."]
[1161,"MIRKO DUIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar stavka 11, članak 28:\n\n(11) Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše jedna trećina potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine  , osim ako se radi o znanstvenom časopisu zastupljenom u prvom (Q1) ili drugom (Q2) kvartilu, koji se svi uzimaju u obzir. \n\nOva je odredba prerestriktivna i nije argumentirana. Kao i do sada bi trebalo ostati da se 'Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može ostvariti najviše jedna polovina potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine.' To je sasvim dovoljno za svrhu poticanja disperzije objavljivanja na različitim mjestima. To ne znači da i uz tu odredbu raznolikost časopisa u kojima se objavljuje neće biti veća, ali ako se već želi to i odredbama potaknuti ne treba ići prerestriktivno (posebno kada za to nema  argumentiranih obrazloženja, niti šire rasprave o tome) - jedna polovina objava u istom časopisu je sasvim dovoljna.\nUjedno bi, ako se prihvati ova odredba u trenutno obliku (do jedne trećine objava u istom časopisu), to moglo retroaktivno obezvrijediti objave velikog broja djelatnika, koji se do sada nisu vodili tim kriterijem."]
[1162,"MIRKO DUIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar stavka 8, članak 28:\n\n\"(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 p otrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.\"\n\nSlažem se s kolegama da ne bi bila prikladno da se ova odredba prihvati. Tko to može unaprijed znati da je rad objavljen u zborniku radova po nečemu manje vrijedan od rada objavljenog u časopisu što proizlazi iz ove odredbe. Također, tu zasigurno postoje razlike u granama znanosti tako da se u jednim granama možda više cijeni objava u časopisima, negdje u zbornicima, a negdje je svejedno da li se objavljuje u zborniku ili časopisu. Stoga ne treba nametati svima ograničavajući uvjet ovog tipa jer jednostavno nije prikladan niti utemeljen za mnoge. Ujedno bi retroaktivno djelovanje ovako ograničavajuće odredbe obezvrijedilo radove koji su objavljeni prije njenog eventualnog stupanja na snagu.\nPredlažem da se kroz odredbe ovih kriterija ne čini razlika između radova objavljenih u časopisima i u zbornicima radova, već da se kao i do sada može objavljivati te vrste radova u bilo kojim međusobnom omjerima. Postoje drugi puno prikladniji načini da se vrednuje kvaliteta rada, neovisno je li rad objavljen u zborniku radova ili časopisu, poput indeksiranosti u bazama, vrednovanja od strane recenzenata radova i urednika, vrednovanja od strane povjerenstava koja će vrednovati znanstvene aktivnosti pristupnika tijekom postupka napredovanja, kao i odgovornost samih autora radova prema tome da oni budu kvalitetni neovisno o tome gdje se objavljuju."]
[1163,"ARIAN RAJH","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Predlažem da se pojasni čl. 28 (11) - odnosi li se taj stavak na trećinu bodova cijele skupine ukupno, na bodove radova od zadnjeg izbora, radova kojima je kandidat prvi ili jedini autor, ili se moraju zadovoljiti svi ti kriteriji?"]
[1164,"ARIAN RAJH","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28 (10) - potrebno je navesti kako se onda radovi više skupine kojima se nadoknađuju radovi niže skupine boduju: kao radovi više ili kao radovi niže skupine? Primjerice, ako je a1 rad predložen umjesto a2 rada, donosi li taj rad 1 bod ili 0,75 boda?"]
[1165,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar se odnosi na DRUŠTVENE ZNANOSTI: \"(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.\"\n\nSmatram da je ovo ograničenje pretjerano restriktivno i ne uzima u obzir specifičnosti znanstvene komunikacije u mnogim poljima društvenih znanosti. Važno je naglasiti da kvaliteta znanstvenog rada nije determinirana isključivo vrstom publikacije, već znanstvenim doprinosom i recenzentskim postupkom. Ako je zbornik indeksiran u bazama kao što su WoS ili Scopus, on zadovoljava međunarodne standarde kvalitete i kao takav bi trebao biti ravnopravan izvor znanstvenih bodova. Već postoji diferencijacija kroz bodovni sustav (Q1/Q2 časopisi nose više bodova, a1/a2/a3 kategorizacija) pa ovakva dodatna restrikcija nije nužna i jedino može imati demotivirajući učinak, izbjegavanje sudjelovanja na konferencijama te u konačnici pad kvalitete hrvatske znanosti. Mnoge ugledne međunarodne konferencije u pojedinim poljima (npr. u informacijskim znanostima) strože su u recenzijskom postupku od mnogih časopisa nižeg ranga, stoga bi nepriznavanje većeg udjela takvih radova moglo značiti i de facto penalizaciju za kvalitetne rezultate prezentirane na prestižnim skupovima.\n\nZnanstveni radovi objavljeni u zbornicima sa znanstvenih skupova imaju značajnu ulogu u radu znanstvenika jer se upravo putem njih u najvećoj mjeri predstavljaju najnoviji rezultati relevantnih istraživanja. Objavljivanje u zbornicima znanstvenih skupova omogućuje pravovremenu diseminaciju znanja i otvaranje dijaloga unutar znanstvene zajednice, što je temelj znanstvenog napretka. Također, sudjelovanje na znanstvenim skupovima ima višestruku vrijednost: osim objave rezultata, omogućuje znanstvenicima umrežavanje, razmjenu ideja i razvoj novih istraživačkih suradnji, što dugoročno podiže kvalitetu istraživanja i vidljivost hrvatskih znanstvenika i institucija na međunarodnoj razini te otvara vrata projektima i publikacijama višeg ranga. U nekim područjima, pogotovo u brzorastućim poljima unutar društvenih znanosti (npr. informacijske znanosti, komunikacijske znanosti), objavljeni rezultati već nakon nekoliko mjeseci postaju zastarjeli, pa su konferencijski zbornici nerijetko najbrži i najrelevantniji oblik znanstvene objave (ciklus objave u časopisima traje godinu dana i više, zbog čega rezultati postaju zastarjeli već pri objavi). Kroz sudjelovanja na konferencijama istraživači često dobivaju konkretne povratne informacije koje vode do dorade i objave rada u časopisu, čime se konferencijski radovi nadopunjuju, a ne isključuju iz znanstvenog ciklusa.\n\nDodatno, ovakvo ograničenje stvara snažan i gotovo nepremostiv pritisak na znanstvenike koji se trenutno nalaze na radnim mjestima razine 2 ili 3, a koji su tijekom godina svoj znanstveni rad gradili u skladu s dosadašnjim pravilima i ustaljenim praksama, gdje je objava radova u zbornicima znanstvenih skupova (a osobito ako su indeksirani u WoS/Scopus) bila potpuno legitimna i priznata forma znanstvenog rada. Ako se sada uvede ograničenje prema kojem se priznaje samo trećina bodova te vrste radova, znatnom broju znanstvenika dosadašnji trud i rezultati doslovno se brišu i ne valoriziraju. Takva promjena djeluje gotovo retroaktivno i obezvrjeđuje godine rada, ulaganja i sudjelovanja u znanstvenim skupovima, što ne samo da je nepravedno, nego i izrazito demotivirajuće. \n\nZbog navedenih razloga, predlažem sljedeću izmjenu članka 8.:\n\n\"(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/2 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova, osim u slučaju kada su ti zbornici indeksirani u bazama Web of Science (WoS) ili Scopus, čiji se radovi u cijelosti priznaju.\""]
[1166,"ANTONIJA HULJEV","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Komentar se odnosi na DRUŠTVENE ZNANOSTI: \"(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/3 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova.\"\nTreba dodati: \"osim u slučaju indeksiranja zbornika u WoS-u ili Scopusu čiji se radovi svi priznaju\". \nObjašnjene:\nNepotrebno je radove u zbornicima smatrati manje vrijednima samo zato što su u zbornicima. Kvaliteta rada nije zajamčena objavom u časopisu, knjizi ili monografiji. Stoga bi trebalo jednako bodovati i priznavati sve radove indeksirane u navedenim bazama, a ne ih isključivati iz jedinoga razloga jer su zbornička publikacija.\n\nS poštovanjem,\n\ndoc. dr. sc. Antonija Huljev\nFakultet za odgojne i obrazovne znanosti\nSveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku"]
[1167,"ROBERT KUDELIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","S obzirom na to kako znanstveno-nastavna radna mjesta imaju i dodatne uvjete potrebno je za ta radna mjesta znanstvene uvjete prepoloviti, a kako bi postojala pravedna raspodjela uvjeta između znanstvenih i znanstveno-nastavnih radnih mjesta. U suprotnome, znanstveno-nastavna radna mjesta imaju ekvivalentne uvjete znanstvenim radnim mjestima, ali onda dodatno na to još imaju dodatne uvjete za još jedno radno mjesto, a što nikako nije logično i korektno, a čak je možda i diskriminatorno.\n\n(2) Pod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova te poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga. Urednička recenzija ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje.\n\nPotrebno je obrisati dio o broju recenzija jer broj recenzija varira i u najboljim publikacijama (a ponekada je problem i pronaći dovoljan broj recenzija), to je podatak kojeg autor u određenim situacijama nema, a potvrde koje bi to dokazivale se u znanosti ne izdaju i nisu ortodoksne. Potrebno je obrisati i sveučilišni udžbenik kao dio ove kategorije, a s obzirom na to kako se radi o udžbeniku i nikako o znanstvenom djelu koje bi pariralo znanstvenoj knjizi ili monografiji.\n\n(3) Izbor na radno mjesto u području Društvene znanosti provodi se na temelju kvalitativne i kvantitativne analize objavljenih radova pristupnika. U tu svrhu stručno povjerenstvo radove pristupnika razvrstava u skupine (a1) ili (a2).\n\nPotrebno je obrisati kategoriju a3 kao kategoriju koja oduzima na kvaliteti i ne služi svrsi osim kvantitativnom povećanja broja takvih radova, a što je kontraproduktivno. Potrebno se je fokusirati na ono što je važno.\n\n(4) U radove prve skupine (a1) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama WoSCC ili Scopus. Podjela znanstvenih časopisa u kvartile (Q1, Q2, Q3, Q4) utvrđuje se prema izvješću o citiranosti iz baza JCR ili SJR za godinu predaje rada na objavu ili godinu objave rada, ovisno o tome što je povoljnije za pristupnika, te za predmetnu kategoriju ( Subject Category ) koja je najpovoljnija za pristupnika. Ako za časopis koji je uvršten u baze WoSCC ili Scopus za određene godine još nije objavljen čimbenik odjeka i kvartil, pri izboru na radno mjesto koristit će se posljednji objavljeni čimbenik odjeka i kvartil. Ako za časopis koji je uvršten u baze WoSCC ili Scopus pri posljednjoj objavi podataka nije određen čimbenik odjeka i nije razvrstan u određeni kvartil, smatrat će se da je razvrstan u četvrti kvartil (Q4).\n\nPreformulirati rečenicu o korištenju čimbenika odjeka i kvartila ako za godinu predaje rada na objavu ili godinu objave rada ti podaci ne postoje - treba biti, za određene godine.\n\nObrisati specijalni slučaj za polje Pravo i bazu HeinOnline. Teško je argumentirati zašto bi takav specijalni slučaj postojao, a posebno iz razloga što bi se lako moglo argumentirati i za neka druga polja/područja kako postoje baze koje bi isto trebalo uključiti. Dakle, ako se želi sprovesti ovakav koncept, onda ga treba sprovesti za sve jednako, bez diskriminacije drugih polja/područja i pravedno. Treba napomenuti i kako je baza HeinOnline baza koja uključuje i povijesne sadržaje, a kao i druge tipove sadržaja (vladine dokumente, sudske prakse itd.), ne računa relevantne metrike, i u usporedbi s bazama WoSCC i Scopus koje su znanstvene bibliografske i citatne baze, baza HeinOnline je knjižnična arhivska baza - i stoga je krivo bazu HeinOnline držati u istoj kategoriji.\n\n(5) U radove druge skupine (a2) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama DBLP, Econlit, PsycInfo, ProQuest Social Science Premium Collection, SocIndex, Academic Search Complete, Education Research Complete, Inspec, Westlaw, LexisNexis, LISA – Library and Information Science Abstracts i ERIH PLUS te u HeinOnline, kao i u bibliografskim zbirkama i modulima uključenim u navedene baze.\n\nPotrebno je dodati DBLP kao respektabilan izvor za informacijske znanosti.\n\nPotrebno je maknuti specijalni slučaj za polje Pravo, \"(osim polja Pravo).\" Naime, ovakav specijalni slučaj jasno diskriminira ostala polja koja bi imala radove indeksirane u navedenoj bazi, a iz svojih relevantnih polja. To je nešto što će uvesti nered i diskriminaciju u sustav izbora u zvanja, a što se ne bi smjelo dopustiti.\n\nPotrebno je obrisati kategoriju a3 kao kategoriju koja oduzima na kvaliteti i ne služi svrsi osim kvantitativnom povećanja broja takvih radova, a što je kontraproduktivno. Potrebno se je fokusirati na ono što je važno.\n\n(7) Radovi objavljeni u zbornicima radova s međunarodnih znanstvenih skupova su radovi druge skupine (a2), osim ako je rad indeksiran u bazama WoSCC ili Scopus, u tom se slučaju radovi vrednuju kao radovi prve skupine (a1). Rad se ne smatra indeksiranim u bazama WoS ili Scopus sve dok nije zastupljen u nekoj od tih baza. U jednom zborniku radova sa znanstvenog skupa vrednuje se najviše dva rada istog autora.\n\nZamijeniti zbornik radova s rad. Naime, nije pitanje jesu li tuđi radovi indeksirani, nego jesu li vaši. Inače će se ekvivalentni radovi koji su indeksirani u istoj bazi vrednovati drugačije, a što će biti nekorektno i diskriminatorno.\n\nPotrebno je obrisati kategoriju a3 kao kategoriju koja oduzima na kvaliteti i ne služi svrsi osim kvantitativnom povećanja broja takvih radova, a što je kontraproduktivno. Potrebno se je fokusirati na ono što je važno.\n\nPotrebno je vrijednovati barem dva rada istog autora, a s obzirom na to kako to omogućuje suradnju te mobilnost i umrežavanje kolaboracijskih grupa na specifičnim aktivnostima, a drastično smanjuje i troškove objave, putovanja i smještaja.\n\n(8) Pristupnik može prikupiti najviše 1/2 potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine objavom radova u zbornicima radova sa znanstvenih skupova. \n\nNije jasno zašto 1/3, stoga je potrebno zamijenit s 1/2.\n\n(9) Ako je znanstvena knjiga indeksirana u bazama WoSCC ili Scopus, vrednuje se kao četiri (a1) rada razvrstana u četvrti kvartil (Q4). Poglavlje u takvoj knjizi vrednuje se kao jedan (a1) rad razvrstan u četvrti kvartil (Q4). Znanstvena knjiga čiji je izdavač sveučilište ili fakultet, znanstveni institut, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i/ili drugi domaći ili strani znanstveno ugledni izdavač vrednuje se kao četiri (a2) rada. Poglavlje u takvoj knjizi vrednuje se kao jedan (a2) rad. Pri kategorizaciji knjige kategorizirane u skupinu (a2) stručno povjerenstvo mora posebno obrazložiti znanstveni doprinos knjige te znanstveni ugled izdavača, a nadležni matični odbor brine o dosljednosti kategorizacije izdavača. U jednoj znanstvenoj knjizi priznaje se samo jedno poglavlje za potrebe izbora na radno mjesto. Knjiga mora biti objavljena da bi se mogla vrednovati.\n\nPotrebno ja obrisati specijalni slučaj za polje Pravo, a prema prethodnoj argumentaciji.\n\nS obzirom na to kako se radi o indeksiranom (WoS, Scopus) iscrpnom dijelu znanstvene monografije kod renomiranih izdavača, bodovanje s četiri (a1) rada je logičnije i djeluje motivacijski u pogledu produciranja takvih djela. Nakon toga je potrebno korigirati i broj za druge znanstvene knjige na četiri (a2) rada. Radove kategorije a3 je potrebno obrisati, a prema prethodnoj argumentaciji, u ovom ali i drugim dijelovima teksta.\n\n(12) Prilikom utvrđivanja kriterija za izbor na radno mjesto pristupnik može ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog minimalnog broja bodova na temelju radova objavljenih u časopisima ili publikacijama u kojima je u trenutku objave bio urednik ili član uredništva, osim ako se radi o znanstvenom časopisu zastupljenom u prvom (Q1) ili drugom (Q2) kvartilu, koji se svi uzimaju u obzir.\n\nPotrebno je dodati specijalni slučaj za radove u prvom i drugom kvartilu, a prema specijalnom slučaju u stavku 11. Naime, u slučaju određenih sumnji, razlika između ova dva stavka je vjerojatno minorna, a pitanje je je li suštinski i postoji.\n\nU stavku 13. je potrebno definirati kako če se mjeriti količina novog teksta (broj stranica, broj riječi, što će činiti skup za mjerenje, itd.).\n\n(14) Udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim radovima s više od jednog autora vrednuje se kao jedan rad ako rad potpisuju do uključivo četiri autora. Ako rad ima pet ili šest autora svakom se autoru takav rad vrednuje kao pola rada. Ako rad ima više od uključivo sedam autora, udio pojedinog autora utvrđuje se dijeljenjem broja jedan s brojem autora.\n\nZakon bi trebao reflektirati veliku interdisciplinarnost moderne znanosti i stoga jer potrebno povećati broj bodova za više autora. Ovo je posebno važno kod znanstvenih projekata s velikim broj istraživača."]
[1168,"MARIO MUNTA","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Predlažem dopunu i izmjenu članka 28. stavka 13 u dijelu u kojem odredbe uvjetuju vrednovanje znanstvenih knjiga temeljenih na doktorskoj disertaciji postojanjem 30% novog teksta. Taj uvjet, osim što arbitrarno postavlja kvantitativni kriterij na 30% bez jasnog i objektivnog uporišta za takav odabir, ne prepoznaje kvalitativnu razliku i mehanizme osiguranja znanstvene originalnosti i dopunjivosti kod monografija objavljenih pri vrhunskim međunarodnim izdavačima u odnosu na domaće izdavače. Navedena odredba odvraća mlade znanstvenike od objave cjelovitih znanstvenih istraživanja kod uglednih izdavača, a s druge strane ih potiče da strateški fragmentiraju znanstvenu produktivnost nakon obrane doktorata. \n\nZahtjev o 30% novog teksta ne uzima u obzir prirodu recenziranja monografija kod vrhunskih izdavača. Rigorozni recenzentski postupak kod vrhunskih izdavača osigurava znanstvenu dopunjenost i originalnost rada. Recenzentski postupak uključuje provjeru znanstvene originalnosti, metodološke i teorijske valjanosti i doprinosa području. Dodatni ili izmijenjeni tekst u ovim slučajevima je proizvod znanstvenog dijaloga između autora, recenzenata i urednika koji se ne može svesti na mehanički indikator od ,,30% novog teksta’’. I bez tog kvantitativnog indikatora, monografije objavljene kod vrhunskih međunarodnih izdavača predstavljaju samostalnu, zaokruženu i međunarodno priznatu znanstvenu sintezu.\n\nOdredba potiče fragmentaciju objavljivanja umjesto cjelovitog doprinosa kada to znanstveno ima više smisla. Aktualni prijedlog diskriminira autore koji ulažu vrijeme u monografije u korist onih koji rad dijele na zasebne članke.\n\nStoga predlažem dopunu čl. 28, st. 13 na način da glasi:\nSamo jedan rad koji je bio dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu vrednuje se kao i ostali radovi. Novi radovi koji su objavljeni na temelju istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i ostali radovi. Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta da bi se vrednovala u skladu s odredbama ovog članka, osim u slučaju znanstvene knjige indeksirane u bazama WoSCC ili Scopus ili koju je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač."]
[1169,"KRUNO KARDOV","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","u stavku 15. predlažem dodati dopunu koja bi bila slična odredbama čl 17. koji vrijedi za neke prirodne znanosti. U nekim društvenim znanostima većina radova potpisana je abecednim redom (ima manji broj koautora koji najčešće imaju podjednake doprinose ii stoga su poredani abecedno). Iako su kumulativni uvjeti postavljeni na način da ih većina može zadovoljiti riječ je ipak o osjećaju pravednosti kako autori koji su niže u abecednom redu ne bi bili zakinuti. Dopuna može ići u smjeru da u slučaju jednakih doprinosa autora u kojem su autori navedeni abecednim redom to mora biti naznačeno u radu ili biti priložena potvrda drugih koautora.\nUkoliko ovaj prijedlog ne bude usvojen predlažem brisati stavak 15 jer je u čl. 29 sve propisano i (stavak 2 tog članka praktički ponavlja tu odredbu)."]
[1170,"DOMAGOJ SAJTER","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Uz st. 14. riječi \"dijeljenjem broja jedan\" zamijeniti sa \"dijeljenjem broja bodova\" (kod radova u Q1 ili Q2 dijeli se dva - to je već bilo popravljeno Pravilnikom iz 2022., a sad se već ispravljene pogreške vraćaju nazad)."]
[1171,"DOMAGOJ SAJTER","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Uz st. 10., 11. i 12.: trebalo bi jasno odrediti da se rad ne može svrstavati rad u kategoriju u koju ne pripada, odnosno namjerno rad iz više skupine spuštati u nižu skupinu (što se katkad čini) kako bi se zaobišlo pravilo trećine bodova skupine, ili trećine bodova u časopisima gdje je pristupnik urednik."]
[1172,"DOMAGOJ SAJTER","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Uz st. 9.: tko će i kako definirati tko je \"znanstveno ugledni izdavač\"? Kako ili čime se \"ugled\" mjeri?"]
[1173,"DOMAGOJ SAJTER","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Uz st. 2.: članak koji je prihvaćen za objavljivanje trebao bi biti definiran kao prihvaćen za objavljivanje isključivo u časopisu, ali ne i u zborniku radova. To je stoga što zbornici mogu i ne moraju biti indeksirani u bazama podataka, i nema nikakvih jamstava da će buduće izdanje zbornika biti indeksirano. \nČasopisi vrlo rijetko bivaju isključeni iz baze, pa se može smatrati i da će neobjavljeni rad biti indeksiran jednom kad se objavi u časopisu - za razliku od rada u zborniku. Rad koji je prihvaćen za objavu u zborniku radova ne može se korektno kategorizirati jer se ne zna niti se može pretpostaviti hoće li zbornik (i u njemu rad) biti uveden u baze.\nTemeljni razlog vrednovanja rada koji nije objavljen jest u tome što je proces objave rada u časopisima vrlo dugotrajan, i može trajati godinama. Za razliku od časopisa, konferencije se održavaju u pravilu jednom godišnje, a pojedini organizatori priređuju i nekoliko konferencija godišnje; stoga se zbornici radova u pravilu ekspeditivno objavljuju. Stoga nema pravog razloga zašto bi se neobjavljeni radovi u zbornicima vrednovali kao objavljeni."]
[1174,"MATEJA MARIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Čl. 28, st. 3. Skandinavski model doktorskog rada zahtijeva od doktoranda objavu najmanje tri znanstvena rada, često u visokorangiranim međunarodnim časopisima, prije obrane disertacije. Time se znatno povećava rizik za doktoranda, budući da ne može dovršiti disertaciju bez prethodnih objektivno vrednovanih rezultata. Iz pozicije docentice koja je doktorirala po ovom modelu, pri čemu sam objavila sedam znanstvenih radova većinom u časopisima u Q1 i Q2 kvartilu, smatram da nije primjereno \"samo jedan rad vrednovati kao i ostale radove\", a koji su prošli jako stroge međunarodne recenzije. Prednost skandinavskog modela je upravo u tome što doktorandi već tijekom studija stječu znanstvenu vidljivost, uče kako pisati radove, prolaze međunarodne recenzentske procese i stvaraju temelje za buduću znanstvenu karijeru. Ovakav pristup potiče znanstvenu izvrsnost i transparentnost te bi trebao biti adekvatno vrednovan, a ne podcijenjen u odnosu na tradicionalni pristup."]
[1175,"LANA PEHAR","Kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 28.","Članak 28 (13) će neminovno dovesti do diskriminacije studenata u skandinavskom modelu doktorata u odnosu na klasičnu monografiju (i u odnosu na kolege koji su već izabrani u postojeća zvanja upravo na temelju radova objavljenih u sklopu skandinavskog modela), a dugoročno vjerojatno i do potpunog prestanka odabira takvog modela doktorata. Skandinavski model je uveden s idejom poboljšanja kvalitete, vidljivosti i znanstvenog doprinosa doktorskih disertacija kroz publikaciju radova u časopisima koji moraju biti indeksirani u odgovarajućim, javno dostupnim bazama te proći kroz rigorozniji proces stručne recenzije koji često dugo traje. Osim toga, disertacija po skandinavskom modelu uz tekst tri objavljena rada, sadrži i zajedničko uvodno poglavlje i diskusiju koji su po svom sadržaju ekvivalentni ključnim dijelovima monografije. Pritom se takav model doktorata potiče te se radovi proizašli iz njega bezuvjetno vrednuju za napredovanje u većini zapadnih zemalja. S druge strane, kvalitetu monografija evaluiraju jedino mentor i povjerenstvo za obranu doktorata, a brojni doktorski studiji u RH ne zahtijevaju od kandidata objavu znanstvenog rada u međunarodnim časopisima kao uvjet za pristupanje obrani doktorata. Ne vidim zašto bi se prema predloženom kriteriju prema kojem se samo jedan od minimalno tri (a u nekim slučajevima i veći broj) radova boduje za napredovanje, itko odlučio za skandinavski model disertacije ako nakon obranjene monografije može objavljivati nove radove na temelju doktorskog istraživanja koji će se bez problema vrednovati pri izboru. Na kraju, logika uvođenja i krajnja svrha ovog kriterija je prilično nejasna, pogotovo zato što u ovakvom obliku nije naveden u drugim područjima znanosti."]
[1176,"ANJA GVOZDANOVIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","INSTITUT ZA DRUŠTVENA ISTRAŽIVANJA U ZAGREBU \n\nČlanak 29. Za izbor na radno mjesto pristupnik mora ostvariti minimalni broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je prvi ili samostalni autor, kako je propisano u Tablici 15.\n\nU široj znanstvenoj zajednici česta je interpretacija da je prvi autor ujedno i glavni autor u radu. No u društvenim znanostima česti su slučajevi da su autori navedeni abecednim redom jer je suradnja bila ravnopravna pa je i doprinos svih (ko)autora jednak, iako to nije uvijek naznačeno u radu. U takvim slučajevima, ako se kreće od pretpostavke da je prvi autor i glavni autor dolazi do krivog vrednovanja rada ostalih koautora, naročito onih čija prezimena dolaze kasnije u abecedi. Stoga bi prijedlog kriterija trebao uvažiti kontekst umjesto oslanjanja na pretpostavku. \n\nPrijedlog: da se prvi autor zamijeni s glavni autor, uz potpis drugih koautora oko najvećeg doprinosa, i dopisni autor."]
[1177,"VIKTOR GOTOVAC","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","U ovoj je odredbi potrebno konkretizirati kako radovi kategorizirani na određeni način prigodon prethodne ocjene/napredovanja zadržavaju tu kategorizaciju."]
[1178,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Čl. 29, st. 4 \nStručno povjerenstvo i/ili matični odbor mogu kategorizirati različito od kategorizacije koja mu je dana u publikaciji u kojoj je objavljen, što uključuje i mogućnost da rad kategoriziraju kao stručni rad, pri čemu nadležni matični odbor utvrđuje dosljednost kriterija i prakse!? Ovo je dvojbeno s nekoliko stajališta. Donosi načelnu mogućnost relativizacije recenzija i procedura koje radovi pri objavljivanju prolaze, otvara prostor samovoljnome postupanju povjerenstava i/ili matičnih odbora te, iako se spominje da matični odbori trebaju utvrditi dosljednost kriterija i prakse, nije jasno prema kojim bi parametrima oni to trebali činiti, hoće li ti kriteriji biti formalizirani u nekome dokumentu niti tko će vršiti nadzor dosljednosti postupanja matičnih odbora"]
[1179,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Komentar na (2):\nPravilo o prvom ili samostalnom autoru nije u skladu s običajima u nekim znanstvenim disciplinama u kojima se koriste drukčiji načini redanja autora (npr. abecedni), ili se koriste iskazi o ulogama autora, poput standardizirane NISO taksonomije CRediT (https://credit.niso.org/). Kandidati za izbor trebali bi moći iskazati ulogu koju su imali u izradi radova, a komisija bi trebala moći procijeniti točnost te izjave.\n\nKomentar na (4):\nNema razloga da se iz nadležnosti stručnog povjerenstva izuzima rekategorizacija radova indeksiranih u bazama WoSCC/Scopus, jer radovi u tim bazama ionako nisu kategorizirani sukladno kategorijama iz ovog dokumenta. Npr, kategorija „article“ i u WoSCC i u Scopusu ne obuhvaća samo izvorne znanstvene radove, nego i stručne. Isto se odnosi i na „conference paper“, koji također mogu biti izvorni znanstveni ili stručni. (Referencija: https://assets.ctfassets.net/o78em1y1w4i4/EX1iy8\nVxBeQKf8aN2XzOp/c36f79db25484cb38a5972ad9a5472ec\n/Scopus_ContentCoverage_Guide_WEB.pdf ; https://support.clarivate.com/ScientificandAcade\nmicResearch/s/article/Web-of-Science-Core-Collec\ntion-Document-Type-Descriptions?language=en_US). Uz to, kategorizacija dokumenata u ovim bazama vrlo često nije točna i pouzdana, i potrebno je redovito provjeravati podatke u bazama i tražiti njihovo ispravljanje.\nS druge strane, ima više razloga da povjerenstvo poštuje kategorizaciju koja je za rad navedena u samom časopisu/publikaciji, kad god je kategorizaciija navedena (mnogi strani časopisi ne navode kategorizaciju ili koriste kategorije nesukladne ovom dokumentu)."]
[1180,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Članak 29., stavak 4.\n\nSmatramo da je sporna odredba po kojoj stručno povjerenstvo i matični odbor mogu vršiti promjenu kategorizacije rada. Time se obezvrjeđuje rad urednika i uredništva i otvara mogućnost za različite manipulacije. Postavlja se pitanje što u slučajevima kada su pristupnici u prethodnim izborima napredovali na temelju višestrukih radova u zbornicima ili knjigama, odnosno što s  s pristupnicima koji su napredovali prema pravilniku iz 2011. prema kojemu su radovi objavljeni u nekim časopisima koji su u to vrijeme bili kategorizirani kao a1, a kasnije kao a2."]
[1181,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","čl. 29. st. 2. \nNije jasno na po kojoj točno logici su znanstveni kriteriji za znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta jednaki kada udio radnog vremena predviđen za znanost nije jednak za sve pristupnike (znanstveno-nastavna radna mjesta, znanstvenik).\n\nTablica 15. nije dovoljno jasna i zbunjujuća je za ispravno tumačenje potrebnih uvjeta. Isto tako u tablici 15. je vidljiva čista diskriminacija i retrogradno kažnjavanje pristupnika koji nisu znali da je važno biti naveden kao prvi autor. \n\nčl. 29. st. 4. \nOvako definirane ovlasti stručnih povjerenstva mogu rezultirati nepovoljnim procjenama, manipulacijama i degradacijom znanstvenog rada pristupnika."]
[1182,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Vrlo je problematičan prijedlog da matični odbor može mijenjati kategorizaciju objavljenog rada. Nije jasno na čemu se takav prijedlog temelji niti zašto bi matični odbor imao ingerenciju nad tim da mijenja odluku urednika izdanja."]
[1183,"DANIJEL NESTIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","ZNANSTVENO VIJEĆE EKONOMSKOG INSTITUTA, ZAGREB\nSt. 4. Podrazumijeva se da su radovi u ranijim izborima već bili klasificirani u a1/a2/a3 radove, što kod duljih karijera ne mora biti slučaj. Osim toga u ranijim pravilnicima kriterij za izbor je bio broj radova, a ne broj bodova. Pitanje je kako procijeniti ispunjavanje kumulativnih kriterija kod dugih karijera. Prijedlozi: \na) za najviša radna mjesta (znanstvenog savjetnika u trajnom izboru, redovitog profesora u trajnom izboru) predvidjeti duže prijelazno razdoblje u kojem se izbor može napraviti prema starom pravilniku, npr. 60 ili 72 mjeseca).\nb) ako radovi kod nekog od ranijih izbora nisu svrstani u a1/a2/a3, predvidjeti način konverzije ranije ocjenjenih radova prema klasifikacije a1/a2 u radove a1/a2/a3, npr. da broj radova postaje broj bodova, a a1 i a2 ostaju u svojoj kategoriji ili ako je to povoljnije za pristupnika, radove ocijeniti prema danas važećim kriterijima"]
[1184,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Članak 29. stavak 4.\n\nS obzirom da se u društvenim znanostima prelazi na kumulativno vrednovanje znanstvenog doprinosa, stavak 4 treba dopuniti tako da se navede da broj radova u kategorijama a1 i a2 koji su kategorizirani prema Pravilniku o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (»Narodne novine«, br. 84/05, 100/06, 138/06, 120/07, 71/10, 116/10 i 38/11) preračunava u bodove prema ovom pravilniku tako da svaki rad u svoj kategoriji vrijedi 1 bod. \n\nTakođer, odredba „Rad koji nije kategoriziran/indeksiran u bazama WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo i/ili matični odbor mogu kategorizirati različito od kategorizacije koja mu je dana u publikaciji u kojoj je objavljen, što uključuje i mogućnost da rad kategoriziraju kao stručni rad, pri čemu nadležni matični odbor utvrđuje dosljednost kriterija i prakse.“ nije prihvatljiva jer uvodi nesigurnost radno-pravnog statusa s obzirom da daje mogućnost naknadne izmjene kategorizacije rada, što može dovesti do gubitka radnog mjesta a da sam pristupnik ne snosi odgovornost za, odnosno da se tek nekoliko godina kasnije utvrde okolnosti koje mogu dovesti do gubitka radnog mjesta."]
[1185,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Članak 29. stavak 2.\n\nU ovom stavku se po prvi puta u kriterije za društvene znanosti uvodi kriterij „prvog autora“, koji do sada nije postojao. Stoga niti praksa pri objavljivanju radova nije postojala da se na prvom mjestu potpisuje osoba koja je najviše doprinijela radu, nego se najčešće autori potpisuju ili po senioritetu ili abecedno. Ako bi ova odredba ostala kako jest, to bi dovelo do toga da bi neki autori bez zasluge zadovoljili ovaj kriterij, samo zato što su iz arbitrarnih razloga navedeni na prvom mjestu. Stoga predlažemo da se ovaj pojam zamijeni konceptom „glavnog autora“ te da se taj pojam precizno definira. Ta definicija mora uzeti u obzir da do sada nije postojala takva definicija i praksa, tako da treba osigurati fer pripisivanje tog statusa. Nadalje, s obzirom da su se do sada brojala samo samostalna autorstva, povećanje broja „prvih/samostalnih autorstva“ sa 4 na 7 za najviše zvanje je preveliki skok. Predlaže se stoga da u ovoj fazi taj broj bude manji, tako da se za redovitog profesora traže 4 „samostalna/glavna autorstva“, a za redovitog u trajnom 6 „samostalnih/glavnih autorstva“."]
[1186,"GORAN VLAŠIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nStavak 1: Predlaže se bodovanje Q1 rada s 3 boda kako bi se potaknulo objavljivanje u najboljim časopisima.\nStavak 4: Članak 40. stavak 9. te članak 43. stavak 7. Zakona propisuju \"Nadležni matični odbor odnosno nadležno matično povjerenstvo odlukom utvrđuje ispunjava li predloženi kandidat Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije\". Dakle, stavak 4. ograničava pravo i ulogu matičnog odbora koju propisuje Zakon, a to je da matični odbor utvrđuje ispunjavanje kriterija te se navedena uloga ne može prenijeti na baze (WoSCC ili Scopus) koje su u vlasništvu profitno orijentiranih trgovačkih društava te se u njima pojavljuju i \"predatorski časopisi\". Napomena: navedeno je već bilo popravljeno Pravilnikom iz 2022., a sad se već ispravljene pogreške vraćaju.\n\nPostoje djelatnici kod kojih postoji vremenski odmak od trenutka izbora u znanstveno zvanje do trenutka izbora u znanstveno-nastavno zvanje. Prelaskom iz sustava napredovanja kroz znanstveno-nastavna zvanja na sustav napredovanja kroz znanstveno nastavna radna mjesta postaje nejasno koji radovi se vrednuju prilikom izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto. Stoga je potrebno specificirati."]
[1187,"IGOR KANIŽAJ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Čl 29. (st 2) „Za izbor na radno mjesto pristupnik mora ostvariti minimalni broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je prvi ili samostalni autor, kako je propisano u Tablici 15“. Smatram neprimjerenim povećanje od 700% broja znanstvenih publikacija u kojima je pristupnik samostalni ili prvi autor (kumulativno)za izbor u redovitog profesora-trajni izbor. Povećanje je neprimjereno i u drugim kategorijama. U 23 godine rada u znanosti objavio sam mnogo radova u koautorstvu u kojima su autori navedeni prema abecedi i svatko je dao gotovo jednaki doprinos i u istraživanjima i u pisanju rada. Istodobno se slažem s načelom povećanja broja radova pa predlažem da se broj radova korigira na sljedeći način: docent – 1, izvanredni profesor-2, redoviti profesor-3, redoviti profesor u trajnom izboru-4. Ukoliko se inzistira na ovim promjenama važna je odgoda primjene kriterija na 5 godina, a ne 3 godine, kako stoji u postojećem prijedlogu – Prijelazne i završne odredbe."]
[1188,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","čl. 29, st. 4 sadrži određenje da stručno povjerenstvo i/ili matični odbor mogu kategorizirati različito od kategorizacije koja mu je dana u publikaciji u kojoj je objavljen, što uključuje i mogućnost da rad kategoriziraju kao stručni rad, pri čemu nadležni matični odbor utvrđuje dosljednost kriterija i prakse, \n\ndvojbeno s nekoliko stajališta: donosi načelnu mogućnost relativizacije recenzija i procedura koje radovi pri objavljivanju prolaze, otvara prostor samovoljnome postupanju povjerenstava i/ili matičnih odbora te, iako se spominje da matični odbori trebaju utvrditi dosljednost kriterija i prakse, nije jasno prema kojim bi parametrima oni to trebali činiti, hoće li ti kriteriji biti formalizirani u nekome dokumentu niti tko će vršiti nadzor dosljednosti postupanja matičnih odbora"]
[1189,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Što ovo znači u st. 4.  \"Rad koji se vrednuje odnosno boduje mora imati doprinos u polju u kojem se pristupnik izabire na radno mjesto, o čemu na prijedlog stručnog povjerenstva odlučuje matični odbor, bez obzira kojem polju pripada publikacija u kojoj je rad objavljen\"? Znači li to da matični odbor može reći da nema doprinosa pa time kvalificirati isto rad kao neznanstveni? Znači li to da matični odbor isto može prekvalificirati stručni u znanstveni i obratno? Matični odbori bi trebali pazili da je sve u skladu s mjerodavnim kriterijima pri čemu ne bi smjeli ulaziti u kvalifikaciju doprinosa kao znanstvenog ili neznanstvenog te tako rekvalificirati pristupnikov rad ako bi time išli kontra kontra mišljenju stručnog povjerenstva. Npr. znači li to da će član matičnog odobra iz ustavnog prava sada moći rekvalificirati rad iz područja kaznenog prava? To nema smisla jer takav član nema potrebno znanje da to čini. Stručno povjerenstvo koje je izabrano iz stručnjaka iz područja pristupnikova rada bi trebalo imati zadnju riječ o vrednovanju znanstvenog rada, a matični odbori samo provjeravaju da je primjena nacionalnih kriterija ispravna i ujednačena."]
[1190,"MARKO PAVIČIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.29.st.2. (Tablica 15.) – „Potreban minimalan broj bodova po skupinama“\nPotreban minimalan broj bodova po skupinama uključuje npr. za redovitog profesora 12(3) a1 + 9(2,5) a2 + 4(0.5) a3 = 25(6) ukupno. To znači da pristupnik koji je trenutno izvanredni profesor mora imati, OD ZADNJEG IZBORA, 3 a1 boda + 2.5 a2 boda + 0.5 a3 boda = 6 bodova ukupno. Ujedno, brojevi 12 a1 + 9 a2 + 4 a3 = 25 ukupno, znači da će se za izbor u redovitog gledati i bodovi po skupinama koje je pristupnik ostvario u prethodnom postupku napredovanja. Misli li se od postupka koji neposredno prethodi posljednjem postupku koji je pokrenut ili svih postupaka koji su mu prethodili (od izbora za docenta preko izbora u izvanrednog i nadalje)? Ukoliko se to odnosi na „sve prethodne postupke koji su provedeni“ - znači li to da će se matični odbor stalno vraćati po 10-ak godina unazad i zbrajati a1 bodove iz različitih sustava vrednovanja (sa Heinonline kao a1, sa HeinoOnline kao a2 – ako se ne uvaži primjedba u odnosu na čl. 26.st.7., rad u Zbornik radova skupa čiji je suorganizator HAZU – a1 ili čiji je HAZU suorganizator i suizdavač – a1 i dr.)?\nMišljenja smo kako je nepotrebno zahtijevati prenošenje dodatnih bodova (ili ostvarenih bodova iz prethodnog izbora) jer bi ih se „zbog prebacivanja iz a1 (zbog viška ostvarenih bodova) u a2 u prethodnim izborima“ trebalo vraćati u njihove prvobitne skupine prije prebacivanja tj. ponovno ulaziti u prošla izvješća o napredovanju pristupnika. Također, netko je u prethodnim izborima ostvario manje bodova (ali dostatno) za svaku skupinu, što znači da će morati ostvariti značajno više bodova od npr. 3 a1 boda za redovitog profesora. Budući da se ocjenjuju samo radovi koji nisu ocjenjeni ili bodovani u prethodnim izborima – mišljenja smo kako brojeve ostvarenih bodova kod skupina a1, a2 i a3, a koji su navedeni prije zagrade, treba brisati! U svakom slučaju, kod pisanja izvješća, navedeni su svi radovi pristupnika i ostvareni bodovi u prethodnim postupcima izbora odnosno napredovanja.\n\nČl.29.st.2. (Tablica 15.) – Posebnu kategoriju kvantitativnih kriterija iz Tablice 15 predstavlja „potrebni broj znanstvenih publikacija kojima je pristupnik samostalni ili prvi autor“.\nBudući da do sada ovaj kriterij nije postojao, možemo reći kako će u značajnoj mjeri utjecati na broj radova koji će nastajati u koautorstvu s kolegama kao članovima projektnih timova budući da će utjecati na činjenicu da neće biti poticanja projektne suradnje s kolegama iz RH i inozemstva! Dakle, u kontekstu predložene odredbe - rad s dva ili tri koautora vrednovat će se samo prvom koautoru, a ostalima ne! Ukoliko se uzmu u obzir postojeća rješenja – riječ je o povećanju od 700% u odnosu na redovitog profesora u trajnom izboru, 500% u odnosu na redovitog profesora, 200% u odnosu na izvanrednog profesora (vidi: čl. 17.st.13. Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, NN, br. 28/17, 72/19, 21/21, 111/22). Mišljenja smo kako bi trebalo pisati: Potrebni broj znanstvenih publikacija kojima je pristupnik samostalni ili prvi autor (kumulativno) za docenta i izvanrednog profesora – 2 rada; za redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru – 3 rada.\n\nČl.29.st.4. – “Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 I a3 skupinu.”\nZbog viška ostvarenih bodova u skupini a1 pojedinci su prebacivali ostvarivanje bodova u skupinu a2. Ovo tumačenje značilo bi da se izvrsnost nastavnika ne cijeni jer će mu oni radovi koji su prebačeni u a2 prilikom prethodnog izbora (a možda su bili indeksirani u WoS, Scopus ili HeinOnline) ostati u navedenoj skupini iako su u prethodnom postupku (zbog viška bodova u toj skupini odnosno manjka bodova u nižoj skupini) morali biti prebačeni u nižu skupinu. Mišljenja\nsmo da bi predmetno rješenje trebalo glasiti: “U odnosu na sve pristupnikove radove koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima preuzet će se njihova kategorizacija iz prethodnih postupaka napredovanja te će se bodovati u a1, a2 i a3 skupinu sukladno pojašnjenjima iz Izvješće Stručnog povjerenstva o stvarnoj pripadnosti radova pojedinim skupinama odnosno prebacivanju radova više skupine u radove niže skupine."]
[1191,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Stavak 2: Predlažemo da se u Tablici 15 ukloni ukupni potreban broj bodova po svakom radnom mjestu, te da se ostavi samo potreban broj bodova od posljednjeg (re)izbora, što je u skladu sa stavkom 4. istog članka koji glasi:\n\"U izvješću stručnog povjerenstva navode se svi pristupnikovi radovi, a vrednuju se i kategoriziraju samo radovi koji nisu vrednovani odnosno bodovani u ranijim izborima na radno mjesto.\"\nNa ovaj način izbjeglo bi se dvostruko bodovanje istih radova iz prijašnjih izbora, što je osobito važno s obzirom na česta mijenjanja pravnih okvira. Kumulativni broj radova trebao bi odgovarati razlici (delti) između dosadašnjeg i novog bodovanja. Dosadašnji pristup kumulativnog bodovanja zbunjujuć je u odnosu na uobičajenu praksu i dodatno komplicira sastavljanje izvještaja, budući da se pritom mora obuhvatiti cjelokupno ostvarenje pristupnika u proteklih 10 do 25 godina.\nStavak 4: Nelogično je i pravno neutemeljeno da stručna povjerenstva i/ili matični odbori mogu donositi odluke o drugačijoj kategorizaciji radova koji su već indeksirani u bazama WoSCC i Scopus. Upravo zbog potrebe za transparentnošću i objektivnošću postoje službene klasifikacije i indeksiranja ovih baza. Davanje prava povjerenstvima da mijenjaju kategorizaciju otvara prostor za subjektivnost, diskriminaciju i netransparentnost u procesu vrednovanja.\nDiskrecijsko pravo povjerenstava da mijenjaju kategorizaciju radova, unatoč službenoj WoSCC i Scopus klasifikaciji, stvara pravnu nesigurnost i mogućnost arbitrarnog odlučivanja te diskriminacije. Stoga je neophodna striktna i dosljedna primjena međunarodno priznatih klasifikacija bez odstupanja."]
[1192,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Članak 29:\n- (st 2) „Za izbor na radno mjesto pristupnik mora ostvariti minimalni broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je prvi ili samostalni autor, kako je propisano u Tablici 15. U zagradi je naveden minimalni broj bodova od zadnjeg izbora. Tablica 15. Minimalan broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je pristupnik prvi ili samostalni autor potrebnih za izbor na radno mjesto u području Društvene znanosti.„. Predlažemo jasnije definiranje značenja Tablice 15. Smatramo kako bi dodatno trebalo pojasniti značenje Tablice 15., kao i pripadajućeg joj teksta, možda čak pojasniti tumačenje primjerom s obzirom da bi ovako formuliran tekst mogao dovesti do različitih tumačenja. Dobar primjer kako se to može napraviti je u članku 21, za područje matematike, gdje je jasno precizirano što se označava u oblim, a što u uglatim zagradama.\n- (st. 1) Potrebno jasno definirati način bodovanja radova kategoriziranih u prethodnim izborima (npr. kada je postojala kategorizacija samo na a1 i a2 radove).\n- (st. 7) Broj radova gdje je pristupnik jedini autor previsok je za radna mjesta 3. i 4. reda, s obzirom da se inzistira na znanstvenom radu unutar projekata. To dvoje su oprečni zahtjevi. Ako se znanost provodi u projektima, u timovima, onda se ne može od pristupnika očekivati ovoliki broj ozbiljnih samostalnih radova."]
[1193,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Smatramo nejasnim odnosno da bi trebalo jasnije propisati kako ne bi povjerenstva različito odlučivala (nekad u korist, a nekad možda i na štetu pristupnika). Znači li to da se preuzima broj bodova iz prošlih izvješća prema pravilima koja su vrijedila u trenutku izbora, posebno zato što su ona bila različita u odnosu na kategorizaciju časopisa, broj bodova itd."]
[1194,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","ČLANAK 42. ZAKONA NAVODI SLJEDEĆI TEKST ZA REIZBOR:\n(3) Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto.\n\nPolovica uvjeta je postavljena kao minimalni uvjet za reizbor od prethodnog izbora, no kako je prihvatljivo definiranja kumulativnog minimuma kad on nije zakonski (višim aktom) definiran?\nPritom taj kumulativni broj nigdje ne reflektira 50% uvjeta izbora.\n\nKumulativni potrebni broj bodova za reizbor ne odgovara dodatku od 50% uvjeta za izbor u više zvanje. Primjerice, za reizbor na radno mjesto docenta osoba treba imati barem 1 bod a1 kategorije. U izboru je potrebno imati kumulativno 3 boda a1 kategorije, a za reizbor 5 bodova. Zašto je kumulativni broj bodova postavljen na 5, ako je potrebno za reizbor ostvariti 1 bod?\n\nPitanje prema ovom primjeru vrijedi za sve kumulativno postavljene bodove u tablici reizbora."]
[1195,"MATEJ TRPIN","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nČlanak 29. – bodovanje radova po kvartilima \n\nPrijedlog\nPredlaže se dodatna prilagodba sustava bodovanja znanstvenih radova u području društvenih znanosti tako da svaki kvartil (Q1–Q4) nosi različit broj bodova. Na taj se način potiče objavljivanje u časopisima višeg ranga, čime se afirmira izvrsnost te uvažava složenost i zahtjevnost recenzentskog postupka u takvim publikacijama.\n\nČlanak 29., stavak 2., Tablica 15. – dopisni autor \n\nPrijedlog\n\nU Tablici 15., uz već postojeće kategorije koje se odnose na radove u kojima je pristupnik samostalni ili prvi autor, predlaže se dodavanje kategorije u kojoj je pristupnik dopisni (corresponding) autor. U mnogim područjima dopisni autor ima ključnu ulogu u osmišljavanju i koordinaciji istraživanja, kao i u komunikaciji s uredništvom časopisa, stoga je opravdano i njegovo posebno vrednovanje."]
[1196,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nSt. 4. Stručno povjerenstvo dužno je sve radove koji se uzimaju u obzir pri izboru kategorizirati te svoju ocjenu kategorizacije rada obrazložiti. Rad koji nije kategoriziran/indeksiran u bazi WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo i/ili matični odbor mogu kategorizirati različito od kategorizacije koja mu je dana u publikaciji u kojoj je objavljen, što uključuje i mogućnost da rad kategoriziraju kao stručni rad, pri čemu nadležni matični odbori vode računa o konzistentnosti kriterija i prakse.  \nTrebalo bi izbjeći arbitrarnost stručnog povjerenstva i matičnog odbora u smislu drugačije kategorizacije znanstvenog rada u odnosu na ono što je učinilo uredništvo publikacije koja se po svojim obilježjima uzima u obzir za izbor na znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta."]
[1197,"ADRIJANA ŠULJOK","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","\"Članak 29\nZa izbor na radno mjesto pristupnik mora ostvariti minimalni broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je prvi ili samostalni autor, kako je propisano u Tablici 15. \"\nU široj znanstvenoj zajednici česta je interpretacije da je prvi autor ujedno i glavni autor u radu. No u društvenim znanostima česti su slučajevi da su autori navedeni abecednim redom jer je suradnja bila ravnopravna pa je i doprinos svih (ko)autora jednak, iako to nije uvijek naznačeno u radu. U takvim slučajevima, ako se kreće od pretpostavke da je prvi autor i glavni autor dolazi do krivog vrednovanja rada ostalih koautora, naročito onih čija prezimena dolaze kasnije u abecedi. Stoga bi prijedlog kriterija trebao uvažiti kontekst umjesto oslanjanja na pretpostavku. Predlažem da se prvi autor zamijeni s glavni autor, uz potpis drugih koautora oko najvećeg doprinosa, i dopisni autor."]
[1198,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","čl. 29 st. 4 \"Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu. \", da li to znači da se u kumulativ zbrajaju i radovi vrednovani u reizboru obzirom da je potrebno ostvariti dodatne bodove te da je i reizbor novi izbor?"]
[1199,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","čl. 29. st. 4 \"Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu. \" Trebalo bi dati detaljan primjer vrednovanja ranijih radova. Naime, jedan od prethodnih Pravilnika je omogućio prijenos viška bodova na sljedeći izbor, pri čemu se u sljedećem izboru nije uvažio jednak broj radova/bodova. S obzirom da se ranije u obzir uzimao broj radova, a sada broj bodova, isto je potrebno točno definirati. Pitanje: ukoliko je za docenta osoba imala 3 A1 rada, 5 A2 radova= ukupno 8 radova; u sljedećem izboru je imala 5 A1 bodova,  3,75 A2 bodova, od čega su 2 A 2 rada prenesena, a priznat je samo 1A2. Koliko je  to ukupno bodova  u kumulativu?                                                                                     S obzirom na česte promjene Pravilnika, u ovoj fazi, uvođenje kumulativa, nakon što je netko u sustavu 20-25 godina nije previše smisleno, posebno uvođenjem i dodatnih ograničavajućih uvjeta obavje 1/3 radova na konferencijama, što prije nije bio slučaj."]
[1200,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \nPredloženi članak sadrži kontradiktorne odredbe koje stvaraju pravnu i operativnu nesigurnost u radu stručnih povjerenstava. Naime, prva rečenica navodi da stručno povjerenstvo mora kategorizirati sve radove koji se uzimaju u obzir pri izboru, dok treća precizira da se kategoriziraju samo radovi koji prethodno nisu bodovani, što otvara niz praktičnih i metodoloških pitanja.\nU sadašnjem obliku:\nNije jasno tko je nadležan za dostavljanje informacija o prethodnoj kategorizaciji radova, što je posebno problematično u kontekstu kumulativnih uvjeta za više znanstveno-nastavno zvanje (npr. redovitog profesora). Stručna povjerenstva ne raspolažu sustavnim uvidom u prethodne kategorizacije, a matični odbori također nemaju te informacije, osobito jer su se nadležnosti u međuvremenu premjestile s AZVO-a na Ministarstvo znanosti.\nUspostava kumulativne ocjene znanstvene aktivnosti zahtijeva transparentan i konzistentan uvid u prethodno vrednovane radove – što u ovom sustavu nije operativno moguće bez centralizirane baze prethodnih izbora i kategorizacija.\nNeusklađenost između pojedinačnog vrednovanja radova između izbora i kumulativne ocjene za više zvanje dovodi do neprovedivosti pravila i moguće nepravde za pristupnike.\nBez rješavanja ovih nedosljednosti, stručna povjerenstva neće imati ni pravni ni operativni okvir za zakonitu i dosljednu primjenu propisanih kriterija, što ugrožava vjerodostojnost i pravednost cjelokupnog sustava."]
[1201,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","• Članak 29, stavak (4): „Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu“. Na koji način spajamo aktualne bodove i stari broj radova? Kako bodujemo stare radove ako se oni ne boduju nego samo kategoriziraju? Primjerice, ako smo imali jedan stari A2 članak i imamo jedan novi A2 članak, koliki je njihov kumulativ: 1 + 0,75 = 1,75?"]
[1202,"SINIŠA KUŠIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Kako će se kumulativno priznavati bodovi za radove vrednovane u prethodnim izborima? Hoće li se morati predavati prethodna izvješća u kojima je naznačen broj bodova? Hoće li za buduće izbore matična povjerenstva na odluke o izboru upisivati broj bodova ostvaren u izboru na određeno radno mjesto?\nŠto kada se je u prethodnim izborima radove kategoriziralo samo u a1 i a2 kategoriju i svi radovi su nosili po 1 bod? Pritom se navodi „Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu.“ Svakako bi trebalo radove koji su nekada bili kategorizirani u a1 i a2 kategoriju bodovati sa 1 bod."]
[1203,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Čl 29. 1. Tablica 14\nTablice za izbor i reizbor se trebaju spajati gdjegod se odnose na samo jedno područje po uzoru na matematiku (tablica 6, Čl 21)\nTakođer, prikaz stupaca i redaka trebao bi biti uniforman i konzistentan u Nacionalnim kriterijima da ne bi bili kupus kriterija nacije"]
[1204,"MIRKO DUIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Komentar stavka 4, članak 29:\n\n\"Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani odnosno bodovani u prethodnim izborima ne vrednuju se odnosno ne boduju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima kako su kategorizirani u prethodnim izborima u a1, a2 i a3 skupinu.\"  \n\nOva odredba otvara mnoga pitanja vezana za njenu provedbu. Ako djelatnici u prethodnim postupcima napredovanja nisu dobili izvještaje matičnih odbora o kategorizaciji pojedinih njihovih radova, kako će se točno formalno utvrditi kategorizacija tih radova? Također, po kojim kriterijima će se pretvarati bodovi koji su nekad ostvareni na temelju objavljenih radova i prema prethodno važećim kriterijima, u budućim postupcima napredovanja?"]
[1205,"MIRKO DUIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Komentar stavka 4, članak 29:\n\n\"(4) Stručno povjerenstvo dužno je sve radove, koji se uzimaju u obzir pri izboru na radno mjesto, kategorizirati te svoju procjenu kategorizacije obrazložiti. Rad koji nije kategoriziran/indeksiran u bazama WoSCC ili Scopus stručno povjerenstvo  i/ili matični odbor mogu kategorizirati različito od kategorizacije koja mu je dana u publikaciji u kojoj je objavljen, što uključuje i mogućnost da rad kategoriziraju kao stručni rad, pri čemu nadležni matični odbor utvrđuje dosljednost kriterija i prakse.\"  \n\nU redu je prijedlog da se rad koji je kategoriziran/indeksiran u bazama WoSCC ili Scopus, ne može naknadno od strane povjerenstava prekategorizirati. Objava rada indeksiranog u ovim bazama bi trebala biti dovoljno jamstvo da rad ima potrebnu razinu kvalitete. Ako bi se ostavila mogućnost za naknadno prekategoriziranje takvih radova, onda se dovode u pitanje i ove baze na kojima se dobrim dijelom temelji vrednovanje znanstvenog rada, a ujedno se otvara mogućnost upliva subjektivnih, neznanstvenih faktora kod odluka povjerenstava o prekategorizaciji radova. To ne samo da vodi prevelikom rastu razine nesigurnosti procesa i kriterija napredovanja, nego može voditi i slučajevima neutemeljenog obezvrjeđivanja znanstvenog rada pristupnika od strane povjerenstava u postupku napredovanja."]
[1206,"ROBERT KUDELIĆ","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","S obzirom na to kako kod reizbora stručnjak već ima izbor u znanstveno zvanje za trenutno radno mjesto, ne bi trebali postojati drugi, dodatni uvjeti jer su uvjeti za to radno mjesto već ispunjeni. Dakle, uvjete za reizbor treba obrisati.\n\nIz tablice 14 je potrebno maknuti radove a3 - u slučaju neka su oni nužni za određeno polje, onda neka se uvede specijalni slučaj. U suprotnom se na temelju specijalnog slučaja stvara generalno pravilo, a što nikako nije dobro. Isto učiniti i na ostalim mjestima.\n\nU tablici 14 je potrebno napraviti gušću gradaciju po kvartilima: Q1, 4 boda; Q2, 3 boda; Q3, 2 boda; Q4, 1 bod. Knjigu a1 je potrebno postaviti na 4 boda, a imajući na umu kako se radi o znanstvenoj knjizi kod renomiranih međunarodnih izdavača koja je indeksirana u WoS-u ili Scopusu i o djelu koje nije česta pojava.\n\nZa tablicu 15 dodati tekst: Potreban broj bodova koji nije u zagradi je kumulativan.\n\nAko je cilj neka se radovi ne proizvode kao na pokretnoj traci i neka se na radove ne nadopisuje, a posebno u uvjetima manje kolaboracijske grupe, bodovi u tablici 15 su previsoki. Ako pretpostavimo neka netko ide u izbor za trajno zvanje i neka ima samo radove kategorije a1, to znači kako mora objaviti barem 36 radova po jedan bod. Ako to podijelimo na četiri razdoblja, dolazimo do 9 radova po pojedinom petogodišnjem razdoblju, a što je ca. 2 rada godišnje. To je broj koji je uz sve ostale obaveze (sudjelovanje na projektima, vođenje projekata, prijavljivanje projekata, mentoriranje doktoranada, nastavu, ostale nastavne uvjete, angažman u povjerenstvima, odborima, itd.) nerealan. Ako pretpostavimo neka su svi radovi članci u Q1-časopisu i nose 2 boda,  to je 18 radova, a što čini 4,5 radova po svakom petogodišnjem razdoblju. Kada uz sve ostale obaveze ovdje nadodamo i napor te vrijeme potrebno za takva opsežna i kompleksna istraživanja te visokokvalitetne radove tipa Q1-članak u časopisu, ovo je isto broj koji je nerealan, a posebno kada se radi o manjim kolaboracijskim grupama i kvalitetnom i poštenom radu. Ako još k tome uzmemo vrijeme kašnjenja radi provedbe istraživanja i trajanje kompletnog procesa objavljivanja, ovo će biti vrlo teško izvedivo - naime, dobiva se dojam kako je jedan od ciljeva zakona zaustaviti hrvatske znanstvenike u napredovanju (ako hrvatskoj znanost ne treba, onda neka se ukine ili neka se tako reče, u suprotnom ne bismo trebali donositi zakone i uvjete koji nisu motivirajući i koji su kontraproduktivni). Stoga je bodove u tablici 15 potrebno prepolovit.\n\nPod stavkom 4. treba dodati kako povjerenstvo ne može rad koji je kategoriziran u publikaciji kao stručni ponovno kategorizirati u kategoriju znanstvenog rada."]
[1207,"MARINA IVAŠIĆ-KOS","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","U stavi (2) trebalo bi jasno i nedvosmisleno navesti kriterij za napredovanja tako da nije podložno različitim interpretacijama. \nNpr. u prvoj rečenici dodati riječ \"kumulativno\" tako da glasi: Za izbor na radno mjesto pristupnik mora ostvariti kumulativni minimalni broj bodova po skupinama te broj radova u kojima je prvi ili samostalni autor, kako je propisano u Tablici 15. \n\nU drugoj rečenici dodati \"koje treba ostvariti\" tako da glasi: \nU zagradi je naveden minimalni broj bodova koje treba ostvariti od zadnjeg izbora ili još detaljnije: U zagradi je naveden minimalni broj bodova koje treba ostvariti na temelju radova objavljnih nakon zadnjeg isbora."]
[1208,"KRUNO KARDOV","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","u stavku 4 predlažem dopunu na kraju stavka: Za radove koji su u prethodnim izborima kategorizirani, ali ne i bodovani svaki rad nosi 1 bod. Ovo je potrebno kako bi se izbjegle zabune i različite prakse i interpretacije povjerenstava i sastava matilčnih odbora u kumulativnom bodovanju radova koji su kategorizirani po pravilniku iz 2005. godine i koji je s izmjenama vrijedio do 2017. godine kada su uvedeni različiti bodovi. Do tada je svaki rad bio kategoriziran u a1 i a2 i vrijedio je u bodovnoj analogiji 1 bod. Pohvalno je da ovaj pravilnik ponovno vraća kumulativno postignuće koje je više u skladu sa dinamikom znanstvenog rada u kojem se rezultati istraživanja ne manifestiraju u kvartalnim ili godišnjim razdobljima."]
[1209,"DOMAGOJ SAJTER","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Uz st. 4.: Matični odbor je nezavisno, javno znanstveno tijelo, vođeno načelima objektivnosti, te razvidnim i jasnim pravilima. S druge strane, indeksacijske baze su komercijalni subjekti u vlasništvu profitno orijentiranih trgovačkih društava, i često nemaju transparentan proces uključivanja i isključivanja publikacija u/iz baze. Tako se u bazama katkad nalaze publikacije koje ondje nikako ne bi trebale biti, a da pritom nije jasno po kojem kriteriju su se ondje našle. Također, često se u bazama ne nalaze neke publikacije koje bi ondje svakako trebale biti. Drugim riječima, konačnu odluku ne bi trebalo prepuštati subjektima čija je praksa netransparentna, nejasna, i koji nisu neprofitne organizacije. Zato Matični odbori trebaju zadržati pravo svaki rad rekategorizirati kao stručni, neovisno o tome je li indeksiran ili nije. (To je već bilo popravljeno Pravilnikom iz 2022., a sad se već ispravljene pogreške vraćaju.)"]
[1210,"ARIAN RAJH","Kvantitativni kriterij za izbor na radno mjesto,\nČlanak 29.","Članci 29 (2) i 28 (14) nisu usuglašeni ili su nejasno napisani i pojavit će se problem interpretacija. Člankom 29 (2) i tablicom 15 traže se i boduju radovi u kojima je pristupnik jedini ili prvi autor, a člankom 28 (14) boduje se udio doprinosa. Računaju li se uopće onda radovi s više autora ili radovi na kojima je autor, primjerice, treći autor? Ako ne, zašto ne i koji je smisao onda članka 28 (14)? Što je s nastojanjima da se u nekim znanstvenim suradnjama objavi rad, u slučaju da se takvi radovi ne boduju?"]
[1211,"JOSIP BERDICA","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE V.","MO za filozofiju, teologiju i religijske znanosti predlagao je da se doktorska disertacija objavljena kao znanstvena monografija, uz 30% novog sadržaja, mora također recenzirati od strane dva relevantna recenzenta."]
[1212,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE V.","- predloženi Nacionalni kriteriji iznimno su štetni za područje humanističkih znanosti jer više ne uvažavaju „Načela vrednovanja rezultata znanstvenog rada u području društvenih i humanističkih znanosti na individualnoj i institucionalnoj razini“, donesena i potvrđena na vijećima filozofskih i teoloških fakulteta te na Vijeću društveno-humanističkog područja Sveučilišta u Zagrebu 2014. godine\n- obezvrjeđuju se domaće znanstvene i druge publikacije (časopisi, knjige i zbornici) i domaći znanstveni skupovi kao i rad u uredništvima istih (dovoljno je godinu dana biti član uredništva), što u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti koje se bave nacionalnim temama znatno otežava napredovanje, a općenito sprječava razvoj humanističkih znanosti u Hrvatskoj.\n- vrednuju se citati i prisutnost u bazama koje nisu relevantne za humanističke znanosti (osobito WoSCC)\n- ukida se kategorija stručnog rada (čl. 30, st. 2) iako je predviđena u čl. 40, točke (a) i (b) te je predviđen rad na stručnim projektima u horizontalnim kriterijima\n- čemu razvrstavati radove po vrsnoći (čl. 30, st. 2) ako je jedini kriterij po kojem se rad vrednuje mjesto objavljivanja \n- prijedlog Nacionalnih kriterija sastavljen je bez predstavnika humanističkih znanosti, a najveće promjene pogađaju upravo humanističke znanosti\n- Nacionalni kriteriji ne uvažavaju posebnosti područja humanističkih znanosti i dijela područja društvenih znanosti, i nameće im neprimjerene i diskriminatorne znanstvene kriterije, posebice u horizontalnim kriterijima projektnoga menadžmenta i citiranosti radova u bazama podataka koje su nereprezentativne za znanstvene publikacije humanističkoga područja i nezainteresirane za sva tematska područja od hrvatskoga nacionalnoga interesa,\n- Inzistiranje na tome da radovi u časopisima zastupljenima u komercijalnim bazama WoS i SCOPUS, a osobito broj takvih radova, odražavaju kvalitetu rada znanstvenika u području humanističkih znanosti, ukazuje na temeljnu neupućenost u to područje znanstvenoga djelovanja i promašeno je, tj. pokazuje neprepoznavanje metoda i učinaka metrike koju znanstvenoj zajednici nameće upravo visokoprofitabilna industrija baza, a u kojoj uvelike sudjeluju i SCOPUS i WoS. Da je riječ o promašenoj ideji svjedoči i niz renomiranih znanstvenih središta (npr. Sveučilište Kalifornija u Berkeleyu, Sveučilište Sorbonne i dr.) koja u vrednovanju kvalitete radova u humanističkim znanostima isključuje takav kriterij. Kriterij je još apsurdniji zbog činjenice da je zapravo velik broj domaćih humanističkih časopisa ionako prisutan u bazama WoS i SCOPUS.\n\n- Svjesni da je potrebno uspostaviti mjerila, predlažemo da se u prijedlog Nacionalnih  kriterija za područje humanističkih znanosti uvrste (vrate) kvalitativni pokazatelji, a to je u prvome redu kvalitetan recenzijski postupak. U tom smislu, u radove kategorije a1 svakako treba uvrstiti one koji su najmanje dvostruko i rigorozno recenzirani u časopisima i zbornicima znanstvenih izdavača (domaćih ili inozemnih) koji garantiraju  takav postupak. Takvim kriterijem ne bi se diskriminirali i eliminirali kvalitetni i važni radovi koji su objavljeni na jezicima koji nije samo ili uglavnom engleski, radovi o  temama od nacionalne važnosti, radovi u tematskim zbornicima, a koji su iznimno važni, nerijetko i krucijalni, za razvoj niza humanističkih znanosti i sl. \n\n- Samostalna istraživanja u polju etnologije i antropologije te u polju arheologije (ostavljamo mogućnost i za druga polja) već su dulje vremena rijetkost. Broj autora i postotci u humanistici, konkretno i u pojedinim poljima, treba „omekšati“: ne treba  inzistirati na jednom autoru, nego uvažiti višeautorstvo. Dapače, višeautorstvo može konstruktivno i logično proizlaziti iz projektne teme koja okuplja više suradnika. Pretpostavka da rad koji je napisalo više autora ima manju vrijednost je neutemeljena, a i apsurdna. \nIstodobno, razumljivo je da je potrebno više vrednovati kvalitetan rad koji ima jednog ili dva autora nego onaj kojega je napisao tim. U tom smislu, predlažemo da se pristupniku koji ima kvalitetan samostalan rad ili kvalitetan rad u dvojnom autorstvu, svaki takav rad vrednuje više, npr. s pola ili jednim bodom više. Za polja kojima je važan samostalan rad, ovakvim bi se načinom on stimulirao, a da se istodobno ne umanjuje vrijednost timskog rada koji ustaljen način rada u nekim drugim poljima. Razumijevajući intenciju samostalnog autorstva, no imajući u vidu prethodno pojašnjenje prirode znanstvenog rada u polju etnologije i antropologije te u polju arheologije, predlažemo da u svakom ciklusu kandidat mora imati 1 samostalan rad. Propisivanje većeg broja samostalnih radova ne prati stanje i tendencije znanstvenoga rada u polju etnologije i antropologije te arheologije, već tjera znanstvenike i nastavnike da prioritet daju odozgo propisanom kriteriju, a ne stvarnoj kvaliteti i naravi rada. Predlažemo da se veći broj autora dijeli s brojem autora, kako je to bilo i do sada. \n\n- Pozdravljamo izostavljanje bodovanja opsega rada jer duljina rada (broj znakova) doista baš ništa ne govori o njegovoj kvaliteti. Kad se uzme u obzir da kandidat u postupku reizbora mora ostvariti 50% uvjeta koji su propisani za više radno mjesto (u skladu sa Zakonom), Tablica 18 s propisanim minimalnim uvjetima u formi decimalnih uvjeta je potpuno nejasna i neupotrebljiva. Ostalo je nejasno kako će se u kumulativnom zbrajanju bodova tretirati dosadašnji radovi u publikacijama a1 i a2.\n\n- Horizontalni uvjeti imaju niz diskriminatornih uvjeta. U manjim znanostima ili u nacionalno-specifičnim temama broj odobrenih projekata je mali. Uvjet vođenja projekta diskriminira većinu znanstvenika u malim znanostima i koji se bave nacionalno-specifičnim temama (netko mora i raditi na tim rijetkim projektima!). Za humanističke smjerove za koje ne postoji doktorski studij na FF-u, čak ni u Hrvatskoj, uvjet  mentorstva doktoranda još je jedan diskriminatoran uvjet.\n\n- Nacionalni kriteriji drastično mijenjaju uvjete i smjernice znanstvenog i znanstveno-nastavnog rada u području humanističkih znanosti. Nema sumnje da je predložen rok za prilagodbu od 36 mjeseci prihvatljiv drugim područjima znanosti u kojima kriteriji nisu promijenjeni u nekoj većoj mjeri. S obzirom na razliku u pristupu humanističkim znanostima, smatramo da je za humanističke znanosti potreban rok prilagodbe od minimalno 60 mjeseci (1 ciklus u znanstvenoj i znanstveno-nastavnoj karijeri). \n\n- Nadalje, uvođenje novih elemenata vrednovanja znanstvenog rada koji se planira provesti i u okviru nacionalnog plana oporavka i otpornosti, traži povećanje udjela znanstvenih publikacija među 10% najviše citiranih. Citatnost ne može biti glavni uvjet jer se znanstveni rezultati grade godinama i kroz generacije, a u humanistici također postoje tzv. mala područja i teme koje pokriva vrlo mali broj eksperata te je njihova citatnost znatno manja u odnosu na ostale teme, čak unutar istog polja.  \n\n- Horizontalni uvjeti su nedostižni. Primjerice, mnogi zaposlenici na Fakultetu ne mogu biti mentori jer se radi o malim strukama, a pored toga doktorski studiji ne postoje u svakom polju, stoga mentorstvo doktorskog rada mnogima nije ostvarivo kao glavni kriterij. \n\n- Također, svi znanstvenici u humanistici ne mogu biti voditelji projekata jer se radi često o malim strukama. Smatramo da se novim modelom visokobudžetne projektnocentrične znanosti diskriminiraju humanističke znanosti. Smatramo da visina svota u financiranju projekata ne može i ne smije biti odlučujući kriterij kvalitete. Prema novom prijedlogu Nacionalnih kriterija čini se da novac postaje mjerilo vrijednosti projekta; primjerice, uočavamo da je uvjet za napredovanje u redovitog profesora u trajnom izboru vođenje ili sudjelovanje na projektima s velikim financiranjem(?). Čini se da se prijedlogom novih nacionalnih kriterija počinju vrednovati više organizacijske i generičke vještine, nego li ključni znanstveni doprinosi.\n\n- Novim prijedlogom podcijenjene su knjige i zbornici, a u humanistici tematski objedinjena publikacija s prilozima eksperata u pojedinoj temi, nerijetko znači puno više nego tekstovi objavljeni pojedinačno na više strana, katkad i u različitim komercijalnim časopisima. Smatramo da se uredničke knjige i tematski zbornici radova za humanističke znanosti i pojedina polja, moraju adekvatno vrednovati. Kriterij i potvrda njihove izvrsnosti treba biti dvostruko slijepa recenzija za svaki pojedinačni prilog, uz uvjet da zbornik izdaje ili suizdaje ugledni izdavač. To je najmjerljivija potvrda kakvoće uredničkih knjiga i zbornika. \n\n- Pitanje reizbora prema novom prijedlogu je jedno od važnijih jer cijeli sustav novih kriterija potiče reizbor i destimulira napredovanje u najviša zvanja, posebno u humanistici gdje je kumulativno novim prijedlogom načinjen najveći skok u uvjetima i kriterijima za napredovanje.\n\n- Hrvatska ima svoje specifičnosti u razvoju nacionalne znanosti u europskim i svjetskim okvirima te bi trebalo veći dio tih posebnosti zadržati  jer je na sličan način postupila i nama susjedna Republika Slovenija. Ako se prihvate ovakvi Nacionalni kriteriji, većina znanstvenika usmjeravat će se na osobne profitabilne projekte, a istraživanja u humanističkim znanostima ne mogu nikako i ne trebaju slijediti taj trend iz najrazličitijih ovdje navedenih razloga. \nPrijedlog Nacionalnih kriterija u području humanističkih znanosti jasno ocrtava diskontinuitet u odnosu na dosadašnji sustav vrednovanja, koji nije bio bez propusta, ali je pokazivao tendenciju uvažavanja specifičnosti humanističkih znanosti, kao i pojedinih humanističkih polja. U pristupu oblikovanju Nacionalnih kriterija inzistira se na dokidanju specifičnosti humanističkog područja (specifičnost pojedinih humanističkih polja uopće se više ne razmatra!) dok se istodobno s visokom osjetljivošću uvažavaju specifičnosti pojedinih polja u prirodnim znanostima. Također, prijedlog Nacionalnih kriterija sadrži brojne i snažne promjene za humanističke znanosti u odnosu na minimalne, gotovo kozmetičke, promjene kriterija u ostalim znanostima. Sve to jasno upućuje na podvojene i pristrane kriterije u vrednovanju različitih znanstvenih područja.\n\n- Generalno, prijedlog Nacionalnih kriterija u mnogim segmentima pokazuje slabosti u poznavanju prirode rada u humanističkim znanostima, a onda i u vrednovanju tog rada. Primjena takvih kriterija umanjila bi dosege i potencijale humanističkih znanosti u mnogim segmentima te bi ozbiljno ugrozila karijere zaposlenih u visokoškolskim ustanovama u području humanističkih znanosti. Prijedlog kriterija ujedno predstavlja nepogodu za daljnji razvoj niza manjih humanističkih disciplina, a koje upravo s posebno pažnjom treba njegovati i podupirati."]
[1213,"VANJA POLIĆ JURKOVIĆ","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE V.",{"$cut":{"chars":27041,"head":"ODSJEK ZA ANGLISTIKU Filozofskog fakulteta u Zagrebu \n\nUz davanje potpore većini zaključaka u dokumentu Odsjeka za filozofiju i traženju da se predloženi Nacionalni kriteriji u cijelosti odbace, osobito pogubnim za naše područje Odsjek za anglistiku smatra sljedeće:\n• prijedlog Nacionalnih kriterija sastavljen je netransparentno i donesen izvan zakonski propisanih rokova te bez predstavnika humanističkih znanosti\n• sadržaj dokumenta uvelike odstupa od prijedloga uvjeta koje je Rektorski zbor bio poslao u javnu raspravu\n• predloženi Nacionalni kriteriji ne uvažavaju razliku između znanstvenih radnih mjesta, gdje je udio rada u znanosti 100% od znanstveno-nastavnih radnih mjesta, gdje je udio rada 50% u znanosti i 50% u nastavi – ne mogu se postavljati identični kriteriji znanstvenog doprinosa za obje vrste radnih mjesta, a potom od osoba na znanstveno-nastavnim radnim mjestima dodatno tražiti i ispunjavanje nastavnih kriterija. Pritom je za naslovne nastavnike dovoljno imati samo 20% standardnih sati u nastavi (!) Kriteriji za naslovne nastavnike trebali bi biti isti kao i za nenaslovne nastavnike.\n• rad u nastavi se u trenutnom prijedlogu Nacionalnih kriterija omalovažava i marginalizira – ne postoji način da se istakne i valorizira kvaliteta nastavnog rada ljudi na znanstveno-nastavnim mjestima\n• rad na projektu ne smije biti „nezamjenjiv“ horizontalni uvjet jer u zemlji nema dovoljno natječaja kako bi se osigurao dovoljan broj projekata za ljude koji bi inače mogli napredovati temeljem svojeg znanstvenog rada koji nije nužno rad na projektima. Ovim se kriterijem izravno pokušava smanjiti broj napredovanja – npr. za radno mjesto red. prof. u trajnom izboru predviđa se „članstvo u projektnom timu barem tri projekta“ – tko to može kvalitetno ispuniti u pet godina i pritom još raditi u nastavi?!\n- normiranje vrijednosti projekata nedopustivo je\n- prijelazne odredbe morale bi trajati dovoljno dugo da se uvjet može zadovoljiti. Projekti HRZZ-a se, primjerice, procjenjuju oko godinu dana, a traju tri ili četiri godine, što znači da bi prijelazne odredbe morale trajati barem pet godina\n• predloženi Nacionalni kriteriji iznimno su štetni za područje humanističkih znanosti jer više ne uvažavaju „Načela vrednovanja rezultata znanstvenog rada u području društvenih i humanističkih znanosti na individualnoj i institucionalnoj razini“, donesena i potvrđena na vijećima filozofskih i teoloških fakulteta te na Vijeću društveno-humanističkog područja Sveučilišta u Zagrebu 2014. godine\n- obezvrjeđuju se domaće znanstvene i druge publikacije (časopisi, knjige i zbornici) i domaći znanstveni skupovi kao i rad u uredništvima istih (dovoljno je godinu dana biti član uredništva), što u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti koje se bave nacionalnim temama znatno otežava napredovanje, a općenito sprječava razvoj humanističkih znanosti u Hrvatskoj.\n- vrednuju se citati i prisutnost u bazama koje nisu relevantne za humanističke znanosti (osobito WoSCC)\n- ukida se kategorija stručnog rada (čl. 30, st. 2) iako je predviđena u čl. 40, točke (a) i (b) te je predviđen rad na stručnim projektima u horizontalnim kriterijima\n- čemu razvrstavati radove po vrsnoći (čl. 30, st. 2) ako je jedini kriterij po kojem se rad vrednuje mjesto objavljivanja (?!)\n- zbunjujuću formulaciju u čl. 30 st. 2, prema kojoj se pod pojmom znanstveni rad „u ovom poglavlju podrazumijeva [se] znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje…“, a „Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje.“ U kakvom su točno odnosu i kakve su implikacije ove formulacije u odnosu na uobičajenu klasifikaciju radova?\n- odredbu u čl. 30 st. 7 prema kojoj „Smatra se da je neka publikacija uključena u neku od baza iz stavaka 4. i 5. ovog članka ako je u trenutku predaje ili objave publikacije bila uključena u referentnu bazu.“ Prije uvođenja ovakve odredbe bilo bi neophodno provesti pomnu analizu razloga zbog kojih pojedini, domaći ali ne samo domaći, časopisi u nekom času nisu bili uključeni u pojedine baze, odnosno procijeniti kvalite"}}]
[1214,"SERGEJ FILIPOVIĆ","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE V.","Poštovani,\n\nnavedeni kriteriji i razrada su kvalitetnije napravljeni,nego što je to ranije bio slučaj. Ipak, imam jedan prigovor. Smatram da bi trebalo izmijeniti čl. 30. stavak 14. u svezi objavljivanja doktorske disertacije. Smatram da je nepravedno da se objavljivanje doktorske disertacije smatra a3 radom samo u slučaju 30 % novog teksta. Vjerujem da bi bilo bolje navedeni stavak regulirati na način da izdavač ne smije biti institucija zaposlenja ili institucija stjecanja doktorata, a ako drugi izdavač odluči da je disertacija dovoljno kvalitetna za objavu, da se računa kao a3a rad. Navedeno bi bilo pošteno jer su dosadašnji pravilnici uvijek bodovali disertacije, stoga znanstvenici koji su ranije vrednovani stječu nepravednu prednost naspram znanstvenika kojima vrednovanje njihovog rada tek slijedi.\n\nSrdačno\n\ndr. sc. Sergej Filipović\nFilozofski fakultet Osijek, Odsjek za povijest"]
[1215,"IVOR JANKOVIĆ","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE V.","da li svi navedeni kriteriji vrijede i kod reizbora?"]
[1216,"JOSIP BERDICA","POGLAVLJE V.,\nZnanstveni radovi","Matični odbor za filozofiju, teologiju i religijske znanosti više je puta inzistirao da se sveučilišni udžbenici moraju također adekvatno vrednovati. Odredbom ovoga članka kao a3a vrednuje se isključivo znanstvena monografija dok se sveučilišne udžbenike degradira. Ističemo još jednom da su sveučilišni udžbenici sastavni dio svakodnevnog rada znanstveno-nastavnog osoblja čime njihov rad postaje \"manje vrijedan\" u odnosu na kolege u znanstvenim institucijama. Sveučilišni udžbenici dio su rada svih onih koji rade u nastavi, baš kao što su i znanstvene monografije dio rada svih onih koji rade (samo) u znanstvenim institutima. Naš prijedlog vezan uz ovu problematiku sustavno je ignoriran na sastancima triju matičnih odbora iz humanističkih znanosti."]
[1217,"SANDRA POŽAR","POGLAVLJE V.,\nZnanstveni radovi","Znanstveno vijeće Staroslavenskog instituta\nStavak 9:\n(9) Kao publikaciju kategorije a3b vrednuje se knjiga gradiva (tj. kritička objava arhivskog gradiva do 1830. godine i građe prikupljene terenskim istraživanjima s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima), prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja, transkripcije i transliteracije hrvatskoglagoljičnih i ćiriličnih rukopisa, rječnik recenziran kao znanstveni rad, gramatika recenzirana kao znanstveni rad, pravopis recenziran kao znanstveni rad, sveučilišni udžbenik."]
[1218,"SANDRA POŽAR","POGLAVLJE V.,\nZnanstveni radovi","Znanstveno vijeće Staroslavenskog instituta\nStavak 9) \nSmatramo da u publikacije kategorija a3b treba uključiti i rukopise, transkripcije te transliteracije hrvatskoglagoljičnih i ćiriličnih rukopisa. Arhivsko gradivo koje se uzima u obzir treba vremenski ograničiti tako da se uzimaju u obzir samo tekstovi nastali do 1830. godine."]
[1219,"VANJA POLIĆ JURKOVIĆ","POGLAVLJE V.,\nZnanstveni radovi","Odsjek za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu\n- obezvrjeđuju se domaće znanstvene i druge publikacije (časopisi, knjige i zbornici) i domaći znanstveni skupovi kao i rad u uredništvima istih (dovoljno je godinu dana biti član uredništva), što u pojedinim poljima i granama humanističkih znanosti koje se bave nacionalnim temama znatno otežava napredovanje, a općenito sprječava razvoj humanističkih znanosti u Hrvatskoj.\n- vrednuju se citati i prisutnost u bazama koje nisu relevantne za humanističke znanosti (osobito WoSCC)\n- ukida se kategorija stručnog rada (čl. 30, st. 2) iako je predviđena u čl. 40, točke (a) i (b) te je predviđen rad na stručnim projektima u horizontalnim kriterijima\n- čemu razvrstavati radove po vrsnoći (čl. 30, st. 2) ako je jedini kriterij po kojem se rad vrednuje mjesto objavljivanja (?!)\n- zbunjujuću formulaciju u čl. 30 st. 2, prema kojoj se pod pojmom znanstveni rad „u ovom poglavlju podrazumijeva [se] znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje…“, a „Znanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje.“ U kakvom su točno odnosu i kakve su implikacije ove formulacije u odnosu na uobičajenu klasifikaciju radova?\n- odredbu u čl. 30 st. 7 prema kojoj „Smatra se da je neka publikacija uključena u neku od baza iz stavaka 4. i 5. ovog članka ako je u trenutku predaje ili objave publikacije bila uključena u referentnu bazu.“ Prije uvođenja ovakve odredbe bilo bi neophodno provesti pomnu analizu razloga zbog kojih pojedini, domaći ali ne samo domaći, časopisi u nekom času nisu bili uključeni u pojedine baze, odnosno procijeniti kvalitetu tih časopisa u ranijim periodima, a ne a priori pretpostaviti da se radilo o manje relevantnim časopisima."]
[1220,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","(18) Pristupnik ne može utjecati na vrijeme objavljivanja predanog, recenziranog i za objavu prihvaćenog rada. Zbog različitih okolnosti, uglavnom financijske prirode, ali i zbog ljudskog faktora, na objavljivanje zbornika čeka(lo) se i dulje od 5 godina. Ako predmetni rad nije objavljen, može se zatražiti nova potvrda izdavača, ali ne i onemogućiti pristupnika da se izabere na više radno mjesto. Ovakav uvjet dovodi pristupnika u neželjenu situaciju na čiji ishod ne može utjecati."]
[1221,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","5. Nejasno je po kojem se kriteriju određuju \"ugledni izdavači\". Nije uzeta u obzir činjenica da veći broj fakulteta nema vlastitu izdavačku djelatnost."]
[1222,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30 st. 2.\nRadovi u zbornicima radova ili knjigama međunarodnih izdavača ne moraju imati kategorizaciju i popis pojedinačnih recenzenata kao što se to udomaćilo u hrvatskom znanstvenom kontekstu, što ne znači da svaki rad nije imao po dva recenzenta.\nPredlažemo promjenu formulacije:  \"Rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review ) ili međunarodnog izdavača.\"  \n\nČlanak 30 st. 8. \n\nSmatramo da dio \"a čiji rezultati nisu prethodno bili objavljeni u drugim publikacijama\" treba izbaciti stoga što je nerealno očekivati, s obzirom na potrebu kontinuiranog objavljivanja (pogotovo u projektnom načinu financiranja znanosti), da se za prvu objavu nekih rezultata čeka do objavljivanja u znanstvenoj monografiji. Potrebno je ili izbaciti ovaj dio ili ga npr. ujednačiti s potrebom od 30% neobjavljenog materijala za knjigu nastalu na temelju doktorata ili magisterija."]
[1223,"NEVEN JOVANOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Nije jasno na osnovu kojih kriterija se za humanističke znanosti jedna skupina baza znanstvenih radova vrednuje kao \"viša\" (a1a), a druga kao \"niža\" kategorija (a1b). Poznato je da WoSCC i Scopus nipošto nisu savršene baze, i ondje ima i predatorskih časopisa i povlačenja znanstvenih radova (što znači da je tamo istorazinsko vrednovanje zakazalo, i da uredništvo tih baza provodi nedostatnu kvalitativnu kontrolu). Dodatno je problematično što se radi o komercijalnim proizvodima čiji interes nije prvenstveno znanost (kao u slučaju nacionalne zbirke znanstvenih časopisa HRČAK), nego profit. Predlažem zato za humanističke znanosti izjednačavanje skupina a1a i a1b, te posebno podržavanje nacionalne zbirke znanstvenih časopisa njezinim prepoznavanjem u ovim kriterijima."]
[1224,"NEVEN JOVANOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","\"Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada.\" Ovo smatram obezvređivanjem uredničkog posla, tj. njegovim svođenjem na tajnički. Ako urednik / uredništvo donosi konačnu odluku o objavljivanju ili neobjavljivanju rada, ono je svakako kompetentno da procijeni njegovu vrijednost. Predlažem da se ova rečenica briše."]
[1225,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar na (5):\nIzraz „međunarodni ugledni znanstveni izdavač“ trebalo bi zamijeniti izrazom „međunarodni ili strani ugledni znanstveni izdavač“, jer postoje i ugledni znanstveni izdavači u stranim zemljama koji su prvenstveno nacionalno orijentirani, ali naši autori mogu i kod njih objavljivati svoje knjige (pogotovo u području filologije). \nTakođer, nije jasno zašto se uglednim domaćim izdavačima ne mogu smatrati i domaće privatne izdavačke kuće. Neki domaći privatni izdavači mogu biti specijalizirani za određena polja znanosti i provoditi vrlo kvalitetan i profesionalan postupak odabira rukopisa, recenziranja, uređivanja i izrade knjiga, te često uživaju znatan ugled kod autora i čitatelja. Nema razloga da ih se diskriminira u odnosu na javne znanstvene ustanove ili udruge kao izdavače.\n\nKomentar na (11):\nU prethodnim verzijama pravilnika o napredovanju se objava knjige mogla zamijeniti drugim vrstama radova. Iako je objavljivanje knjiga izrazito važno u brojnim granama humanistike, ipak postoje i one grane u kojima su običaji publiciranja drukčiji, pa je važnije objavljivanje znanstvenih članaka ili radova u uredničkim knjigama. Ovakvim pristupom (nezamjenjivošću objave knjiga) destimulira se interdisciplinarni rad i kolaborativni i projektni istraživački rad, koji se upravo nekim drugim mjerama želi potaknuti."]
[1226,"IVA MELINŠČAK ZLODI","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar na (5) i (7):\nUz uvažavanje činjenice da se kroz popis relevantnih baza podataka umjesto popisa domaćih a1 i a2 časopisa pokušalo ujednačiti postupke vrednovanja među različitim područjima, postoje ipak prednosti „starog“ sustava zbog kojih bi ga bilo dobro zadržati. \nKorištenjem popisa časopisa (kojeg održava neko nadležno tijelo ili ustanova putem transparentnih kriterija i procedure) znatno se olakšava provjera ispunjenosti ovog uvjeta.\nDogovorom sa sustavom CroRIS, moguće je u sustav unijeti podatak o tome koji su časopisi a1 i a2, pa će ta informacija biti vidljiva i provjerljiva izravno iz CROSBI-ja, bez potrebe za dodatnim provjerama i potvrdama. Dugoročno, bilo bi moguće takav sustav proširiti i na strane humanističke časopise u kojima naši autori objavljuju (po uzor na Norwegian Register for Scientific Journals, Series and Publishers - https://kanalregister.hkdir.no/), čime bi se dodatno olakšala provjera.\nProvjera uvrštenosti časopisa u ove navedene baze može biti dugotrajan birokratski posao kojim se opterećuju knjižnice, a koji nije potreban. Uz to, za pojedine baze i ne postoje javno dostupni popisi uvrštenih časopisa/publikacija, ili oni nisu ažurni i potpuni, pa provjeru nije uvijek moguće jednostavno provesti, a zahtjev iz stavka (7) („Smatra se da je neka publikacija uključena u neku od baza iz stavaka 4. i 5. ovog članka ako je u trenutku predaje ili objave publikacije bila uključena u referentnu bazu.“) često i nije moguće provjeriti.\nNapominjem i da je u popis uvršten „Taylor & Francis“ iako se ne radi o relevantnoj bibliografskoj/citatnoj bazi podataka, nego o izdavaču."]
[1227,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Čl. 30. st. 15. Status trećeg autora\nBudući da je promijenjen prethodni način bodovanja i sada se vrednuju samo radovi, nije jasno s čime se “množe” postotci udjela autorskog prinosa. Jedino u humanističkim znanostima trećeg autora ne smatraju ravnopravnim suautorstvom (tri autora: 75 %). Predlažemo da se princip bodovanja ujednači se s pravilima ostalih znanstvenih područja (primjerice, Društvene znanosti, Tehničke znanosti, Sigurnosne i obrambene znanosti).\n\nČlanak 30., stavak 16. Publikacija na hrvatskom jeziku\nMišljenja smo da ovakav kriterij značajno onemogućuje kandidate iz dijaspore, kao i strane državljane koji bi konkurirali za radna mjesta u Hrvatskoj. Predlažemo da za znanstvenike iz dijaspore ili strane državljane ovaj kriterij nije uvjet, već se zamjenjuje jednim a1 radom objavljenim na jednom od stranih jezika."]
[1228,"ESTER VIDOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","U ime Katedre za humanističke znanosti i umjetnička područja Učiteljskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci:\nSmatramo da bi se st.12 trebao ukinuti. U nekim znanstvenim poljima humanističkog područja postoji vrlo mali broj časopisa u kojima se mogu objavljivati radovi. Tu je još i dugo vrijeme čekanja na povratnu informaciju o objavljivanju rada."]
[1229,"TETYANA FUDERER","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Čl. 30. (4). Neprihvatljivo je insistiranje na objavljivanju u časopisima indeksiranim u bazama Scopus i WoS, što potiče objavljivanje na engleskom umjesto objavljivanja na jeziku struke i na hrvatskom.\nČl 30. (5). Budući da u skupinu a1b broje se i radovi objavljeni u časopisima, knjigama ili zbornicima koje je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač i domaći ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga), bilo bi logično da se u skupinu a1b broje i knjige i zbornici radova koje je objavio međunarodni odnosno inozemni ugledni znanstveni izdavač i domaći ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga)."]
[1230,"MIRNA SINDIČIĆ SABLJO","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","U radove skupine a1b ubrajaju se radovi u časopisima koji su referirani u drugim bazama relevantnim za područje Humanističke znanosti dodati francuske baze poput Cairn, Persee, HAL"]
[1231,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 8.\n\nS obzirom na način rada u humanističkim znanostima, koji predviđa dugotrajnije i temeljitije bavljenje određenom temom i istovremenim zahtjevima za kontinuirano objavljivanje radova, nemoguće je izbjeći da u petogodišnjem razdoblju dio rezultata nije prethodno objavljen u drugim publikacijama (primjerice u zbornicima radova sa znanstvenih skupa), stoga predlažemo izmjenu odredbe i sljedeću formulaciju:\n\nKao autorska znanstvena knjiga, kategorija publikacije a3a, vrednuje se znanstvena monografija koja je cjelovita znanstvena obrada određene teme na temelju provedenog teorijskog ili empirijskog znanstvenog istraživanja, te daje cjelovit pregled i sintezu znanstvenih spoznaja u nekom području. Da bi se publikacija vrednovala kao autorska znanstvena knjiga mora imati 30 % neobjavljenog teksta, opseg od najmanje osam autorskih araka i mora imati najmanje dvije recenzije relevantnih stručnjaka."]
[1232,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30., st 4.\nNije jasna potreba dodatnog ponderiranja a1 časopisa, a sve je povezano s prethodno rečenim o bibliometrijskim podatcima kao ključnim za vrednovanje kvalitete znanstvenoga rada. Do sada je postao sustav a1 i a2 časopisa , a koji je klasifikaciju provodilo Područno vijeće. Iz ovoga se iščitava da sve što nije u a1a i a1b ulazi u kategoriju a2 što je neodrživo. Dosadašnja klasifikacija a1 i a2 je između ostalih kriterija počivala i na postojanju i ozbiljnosti recenzentskoga postupka. To je bitan kriterij za klasifikaciju domaćih časopisa i to se ne bi smjelo dokinuti.\nČlanak 30., st. 5\nOvakva odredba dodatno usložnjava posao stručnih povjerenstava i onemogućava kandidatima da unaprijed izračunaju bodove koje imaju jer konačna kategorizacija nije unaprijed određena i dijelom je proizvoljna.\nČl. 30., st. 8\nKnjiga je uvijek zaokružena cjelina sustavnijeg i dugotrajnijeg bavljenja nekom temom. Uvjet nije prihvatljiv jer se istovremeno boduju doktorati ako su prošireni za 30% (st. 14), iako nije jasno kako se taj postotak utvrđuje. \nZa humanističke je znanosti potpuno neprihvatljivo da se u okviru autorske znanstvene knjige ne prihvaćaju radovi prije objavljeni u časopisima ili zbornicima.\nČl. 30., st. 9\nNejasno je što se podrazumijeva pod prijevodom stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski."]
[1233,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 4.\n\nSmatramo da uvrštenost, odnosno neuvrštenost, u WoS i Scopus, ne može biti pokazatelj kvalitete rada u području humanističkih znanosti, osobito s obzirom na karakter tih baza podataka."]
[1234,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 2.\n\nKod međunarodnih knjiga ili zbornika radova nije uobičajeno da se navode recenzenti poglavlja/rada i/ili njihova kategorizacija pa je diskriminirajuće da se takvi radovi uopće ne vrednuju, a upravo objava u međunarodnim zbornicima i kod uglednih međunarodnih izdavača podiže vidljivost hrvatske znanosti u međunarodnoj akademskoj zajednici.\n\nPredlažemo u ovom dijelu odredbe sljedeću formulaciju:\nRad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review ) ili međunarodnog izdavača."]
[1235,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 2.\n\nU slučaju radova u zborniku smatramo da je potrebno pojasniti mora li svaki rad u zborniku biti recenziran s dvije recenzije ili je dovoljno da zbornik u kojem je rad objavljen ima dvije recenzije."]
[1236,"IVAN KRALJEVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U PULI\nST. 5. Unutar nacionalne licence nema pristupa svim bazama, što diskriminira znanstvenike. Na koji način će se omogućiti pristup navedenim bazama?"]
[1237,"MARKO KAPOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Čl. 30, st. 15 postaje vrlo problematičan u situaciji kada više nema bodovanja radova. Naime, primjerice u situaciji u kojoj bi grupa od 5 autora u polju filologije napisala rječnik opsega 2000 stranica, što bi bio hvalevrijedan pothvat, oni bi se našli u situaciji da im se rad na kojem su radili minimalno pet godina, a vjerojatno i više, ne vrednuje kao napisana knjiga nego kao 0,2 napisane knjige. To znači da bi trebali objaviti pet takvih rječnika, za što bi trebali 25-30 godina, praktički čitavu karijeru, da bi im se taj rad vrednovao kao jedna jedina knjiga. Ovo zasigurno nije bila namjera predlagatelja, ali nažalost i ovakvi bi se efekti proizveli provođenjem novih pravila. Dosadašnja praksa po kojoj se svim autorima ovakav rad vrednovao kao jedan a3 rad, a kasnije je kod izračuna opsega primijenjena formula dijeljenja na pet dijelova bio je puno pravedniji jer je a) priznavao autorima autorstvo knjige i b) uzimao je u obzir da nije svaki autor napisao po 2000 stranica, nego se taj krajnji opseg dijelio sa pet.\n\nDrugi primjer koji pokazuje neadekvatnost ovakvog načina vrednovanja: skupina autora dogovori se napisati znanstvenu knjigu Uvod u lingvistiku. Jedan autor napiše poglavlje o Fonetici i fonologiji, drugi Morfologiju, treći Sintaksu, četvrti Semantiku, a peti Pragmatiku. Svako poglavlje ima cca 150 stranica. Kad bi ih autori objavili kao pet zasebnih knjiga, svakom od njih bi se njihov rad vrednovao kao jedan rad a3. Ako bi ih odlučili, zbog praktičnosti, preglednosti i lakše dostupnosti, objaviti u jednom svesku, svakom od njih bi se *isti taj rad* vrednovao kao 0,2 a3. \n\nIz navedenih primjera je jasno da ovakav način prosudbe ne uzima meritum dovoljno u obzir, te da bi bitno diskriminirao mnoge autore. Prema starom načinu bodovanja, obje bi se situacije (i objavljivanje pet manjih knjiga i objavljivanje velike knjige s pet cjelina) vrednovale identično, što je i u skladu sa logikom ovih situacija."]
[1238,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\n\n(1) Neprihvatljivo je reducirana odredba toga što se vrednuje kao znanstveni rad (čl. 30. st. 2):\nPod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: »rad«) u ovom odjeljku podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova, poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga. Znanstveni rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije (engl. peer review). Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom, odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nSuženje pojma znanstvenoga rada usmjereno je protiv redovitog sredstva i medija objavljivanja radova u humanističkim znanostima – protiv zbornika znanstvenih radova. Moralo bi biti dovoljno, da bi se rad u zborniku kategorizirao kao znanstveni rad kategorije a2, da piše da su znanstveni zbornik recenzirala dva neovisna recenzenta i da ga je izdao ugledni nakladnik, primjerice, fakultet, akademija, strukovne udruge, stožerne kulturne institucije kao Matica hrvatska ili međunarodno ugledni nakladnik. Kategorija „uredničke recenzije“ do sada je nepoznata te se ovdje javlja kao nepotrebno restriktivno pravilo koje unosi nered, pogotovo zato što su članovi uredništva nekoga časopisi i kod nas i u inozemstvu nerijetko i recenzenti u tome časopisu. \n\n(2) Za humanističke je znanosti neprimjereno i diskriminatorno da se radovi objavljeni u citatnim bazama podataka Web of Science i Scopus mjere kao 1 i pol rad u odnosu na radove objavljene u drugim za humanističke znanosti relevantnim bazama podataka i kod uglednih domaćih i inozemnih izdavača zato što te dvije baze podataka bilježe samo radove na engleskome i zato što su u njima slabo zastupljeni znanstveni časopisi iz područja humanističkih znanosti (osobito u WoS). U tim bazama nisu ni mnogi ugledni njemački i francuski časopisi, a kamoli časopisi s drugih jezičnih područja (čl. 30., st. 4., 5., 10.). Presudno je da se računaju i domaći časopisi koji uđu na popis časopisa a1, bez obzira na baze podataka (iako većinom jesu u bazama).\n\n(3) Neupućena je i štetna odredba (čl. 30. st. 7.):\nSmatra se da je neka publikacija uključena u neku od baza iz stavaka 4. i 5. ovog članka ako je u trenutku predaje ili objave publikacije bila uključena u referentnu bazu.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nAko je rad objavljen u časopisu koji je malo kasnije indeksiran u referentnu bazu, onda je upravo na temelju toga i takvih radova časopis ušao u referentnu bazu, a na temelju je kasnijih radova on eventualno samo ostao u toj bazi podataka. Nelogično je da se negativno diskriminiraju i prilikom vrednovanja isključuju članci koji su pomogli časopisu da pokaže svoju kvalitetu i uđe u bazu podataka. Čini se da je ovaj stavak pisan bez dovoljno znanja i s krivim pretpostavkama, tako da se takva restrikcija mora izbrisati.\n\n(4) Neupućena je i nepotrebno i štetno restriktivna odredba (čl. 30. st. 13.):\nPrilikom utvrđivanja kriterija za izbor na radno mjesto pristupnik može ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog broja radova u svakoj kategoriji na temelju radova objavljenih u časopisima ili publikacijama u kojima je u trenutku objave bio urednik ili član uredništva.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nStavak pretpostavlja da članovi uredništva imaju povlašten tretman, ali zapravo radovi svih autora prolaze jednaku dvostruku obostrano slijepu (anonimnu) recenziju, tako da se ovime znanstvenike obeshrabruje da uđu u uredništva, a retroaktivno ih se (protivno Ustavu Republike Hrvatske, čl. 90.) kažnjava što su bili članovi uredništva.\n\n(5) Neprihvatljiva je odredba (čl. 30. st. 14.):\nZnanstvena knjiga koja je nastala na temelju magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nMnoge su knjige objavljene na ovaj način i to nikada nije bilo sporno. Dosadašnji pravilnik ispravno je sprječavao da se isti rad boduje dvostruko (kao doktorski rad i kao znanstvena monografija; ). Po novome pravilniku nije jasno smije li se uopće vrednovati doktorski rad (radna inačica pravilnika to je izrijekom zabranila), a gornja odredba propisuje da doktorski rad objavljen kao knjiga, a bez znatnih preinaka i proširenja, uopće ne smije biti vrednovan. Ovime se proizvoljno sprječava jednostruko vrednovanje velikoga znanstvenoga rada pristupnika za neko radno mjesto ako je rad nastao tijekom doktorskoga studija. Odredba pretpostavlja da su u nas doktorski radovi nedostojni kategorije znanstvenoga rada, iako se njima stječe titula doktora znanosti.\n\n(6) Veoma je neupućena i po posljedicama drastična odredba (čl. 30, st. 17,):\nRad koji je u postupku prethodnog izbora na radno mjesto bio u postupku objavljivanja, mora biti objavljen prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više radno mjesto. Ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto ili reizabran na postojeće.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nAko se to nekomu i dogodi, to u pravilu nije nešto na što je pristupnik mogao utjecati jer odgovoran je naravno onaj tko je izdao potvrdu da je rad u postupku objavljivanja, a ne pristupnik. Pristupnik se ne smije kažnjavati degradacijom ili otkazom s radnoga mjesta zbog nečega na što nema utjecaja. Ovime se također obeshrabruje da pristupnici za izbor na više radno mjesto ili reizbor rabe već dugo vremena uhodano pravo iz prethodnoga stavka 17. (uporaba jednoga rada u postupku objavljivanja za napredovanje)."]
[1239,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 18.\n\nOdredba sadržana u ovom stavku „Ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto“ je u potpunosti neprihvatljiva i problematična. Ona implicira da pristupnik nikada ne može napredovati dalje u tom slučaju iako možda rad nije objavljen nečijom tuđom krivnjom. Stoga je ova odredba u potpunosti neprihvatljiva iz perspektive radnih uvjeta. Objava nekog rada nije odgovornost autora nego izdavača i autor ne može snositi (doživotne) sankcije za tuđu pogrešku. Eventualno se može ova odredba zamijeniti drugom prema kojoj se takav rad ne bi brojao pri narednom izboru u kumulativni broj bodova, pa bi pristupnik te bodove morao nadoknaditi objavom dodatnih radova."]
[1240,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 14.\n\nS obzirom da se radi o novoj odredbi, valja razmotriti mogući negativni retroaktivni učinak odredbe. Odnosno, valjalo bi regulirati da se ova odredba primjenjuje samo za knjige nastale iz doktorske disertacije koje će biti objavljene nakon stupanja na snagu novih kriterija."]
[1241,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 12.\n\nPostoji rizik od nepovoljnog retroaktivnog učinka ovog kriterija s obzirom da je novi. Stoga je potrebno regulirati način primjene ovog kriterija na radove koji su vrednovani pri ranijim izborima."]
[1242,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Čl. 30. st. (8) Knjiga je uvijek zaokružena cjelina sustavnijeg i dugotrajnijeg bavljenja nekom temom. Uvjet nije dobar jer se istovremeno boduju doktorati ako su prošireni za 30% (st. 14), iako nije jasno kako se taj postotak utvrđuje. \nZa humanističke je znanosti potpuno neprihvatljivo da se u okviru autorske znanstvene knjige ne prihvaćaju radovi prije objavljeni u časopisima ili zbornicima."]
[1243,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","30. stavak 18.\nOvo znači da autor koji je za prošli izbor priložio potvrdu o tome da je jedan njegov rad u postupku objavljivanja, a taj rad do pokretanja novoga izbora nije objavljen, ne može biti izabran u više radno mjesto. To se čini prestroga odredba jer vrlo često dinamika objavljivanja ne ovisi o autoru, nego o nekim drugim čimbenicima, stoga nije dobro da bude kriterij. Znamo da ima više primjera zbornika radova za koje su autori pravovremeno predali svoj rukopis, ali sam zbornik – ne njihovom krivnjom – nije objavljen u predviđenom roku, nego nakon nekoliko godina (ili nije uopće objavljen). Umjesto ovakve formulacije moglo bi se predvidjeti npr. da taj rad neće biti uzet u obzir prilikom bodovanja."]
[1244,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","st. (2) Pod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova, poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga. Rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije ( peer review ). Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.\nSmatramo da negdje treba vrednovati stručne radove.\nSmatramo neprihvatljivim da se ne boduju uredničke knjige s uredničkom recenzijom.\nst. (4) U radove skupine a1a ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama WoSCC ili Scopus ili poglavlje u knjizi odnosno rad u zborniku referiranom u bazama WoSCC ili Scopus.\nNije jasna potreba dodatnog ponderiranja a1 časopisa, a sve je povezano s prethodno rečenim o bibliometrijskim podatcima kao ključnim za vrednovanje kvalitete znanstvenoga rada. Do sada je postao sustav a1 i a2 časopisa , a kojij je klasifikaciju provodilo Područno vijeće. Iz ovoga se iščitava da sve što nije u a1a i a1b ulazi u kategoriju a2 što je neodrživo. Dosadašnja klasifikacija a1 i a2 je između ostalih kriterija počivala i na postojanju i ozbiljnosti recenzentskoga postupka. To je bitan kriterij za klasifikaciju domaćih časopisa i to se ne bi smjelo dokinuti.\nst. (5):  trebalo bi dopuniti popis nizom drugih baza članaka, pogotovo onih u otvorenom pristupu; prijedlog: OpenEdition Journals\nst. (8) neadekvatno je osmišljen u svjetlu stvarne znanstvene produkcije unutar humanističkih znanosti. Predložena kategorizacija knjiga nepotpuna je i nedosljedna. Trebalo bi jasno razlikovati barem sljedeće kategorije knjiga:\na) monografska znanstvena studija\nb) zbirka znanstvenih radova (uz uvažavanje mogućnosti da su neki od njih ranije bili objavljeni ili se pojavljuju u zbirci u revidiranom obliku)\nc) udžbenik\nc) urednička knjiga\nd) prijevod znanstvene ili stručne knjige\nVrednovanje tih knjiga trebalo bi osmisliti načinom koji bi kompenzirao ukidanje bodovanja po karticama/arcima, kakvo su predviđali raniji pravilnici, a koje je omogućavalo vjerodostojnije vrednovanje knjiga u kojima se zajedno nalaze već objavljeni, revidirani i posve novi materijali (pri čemu se isti materijali nisu mogli bodovati dva puta, ali su se adekvatno vrednovali novi ili značajno revidirani materijali u tim publikacijama).\nst. (14):\nOvom se odredbom Prijedloga nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija implicira da doktorski radovi, premda se na temelju njih dodjeljuje najviša akademska titula, nisu zaokruženi znanstveni doprinosi. Usvoji li se, postoji opasnost da će doktorandi i doktorandice žrtvovati cjelovitost doktorskih radova radi lakše objave znanstvenih knjiga ili da će, nakon što doktoriraju, nepotrebnim proširenjem teksta doktorskog rada narušiti zaokruženost argumentacije u znanstvenoj knjizi, čime će se neizbježno narušiti kvaliteta znanstvene produkcije. Ta je opasnost posebno izražena zbog činjenice da je kvantitativni kriterij proširenja teksta od najmanje 30 % potpuno proizvoljan, odnosno nepovezan s kvalitetom znanstvenog doprinosa koji se proširenjem doktorskog rada postiže.\nUmjesto prihvaćanja predmetne odredbe predlaže se zadržavanje analogne odredbe važećeg Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (članak 27. stavak 5.), kojom je propisano da „svaki rad može biti vrednovan samo jednom“, što znači da „doktorska disertacija može biti vrednovana ili kao obranjeni, ili kao objavljeni rad“, a kojom se opravdano i na odgovarajući način sprječava višestruko vrednovanje doktorskog rada, a da se pritom ne sprječava da doktorski radovi budu vrednovani.\n\n(st. 9) Kao publikaciju kategorije a3b vrednuje se knjiga gradiva (tj. kritička objava arhivskog gradiva i građe prikupljene terenskim istraživanjima s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima), prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja, rječnik recenziran kao znanstveni rad, gramatika recenzirana kao znanstveni rad, pravopis recenziran kao znanstveni rad, sveučilišni udžbenik.\nIz ovog proizlazi da se računaju prijevodi postojećih tekstova, koji prema ovome mogu biti skupine članaka primjerice, ali ne i originalno osmišljanje uredničke knjige i zbornici koji okupljaju posve nove tekstove u nekom istraživačkom području? Ovo dovodi do posvemašnjeg potiranja aktivnosti uređivanja zbornika sa skupova ili zbirnih znanstvenih knjiga, a koje u nekim slučajevima mogu imati veći znanstveni odjek nego pojedini prijevodi ili znanstvene monografije. Obavezno se mora vratiti vrednovanje uredničkih knjiga u nekom opsegu.\nDrugo, uopće nisu predviđene vježbenice, digitalni podatci ikakve vrste. I dalje se ni na koji način ne boduje izrada digitalnih resursa - baza, korpusa, leksikona, rječnika - čija je izrada dugotrajan i zahtjevan posao koji obično zahtijeva vrlo specifična znanja. U vremenu tzv. digitalne tranzicije o tome bi se također trebalo voditi računa.\nDigitalna tranzicija je jedan od ključnih kriterija vrednovanja projekata i drugih aktivnosti u Programskim ugovorima, a nije uopće uključena u ove kriterije.\n\nst. (12) Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše trećina potrebnog broja radova određene skupine, osim ako se radi o radovima u znanstvenom časopisu a1a skupine koji se svi uzimaju u obzir.\novo je jako općenito, i nije jasno kako će biti kontrolirano"]
[1245,"PAŠKO BILIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Dr. sc. Paško Bilić\nPredsjednik Znanstvenog vijeća Instituta za razvoj i međunarodne odnose\n\nČl. 30, st. 4\nU „Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja“, NN 111/2022, Čl. St 4 navedeno je: „…Strani znanstveno-stručni časopisi vrednuju se kao publikacije kategorije A1 ako su indeksirani u nekoj od međunarodnih znanstvenih baza odnosno ako su na popisu vrednovanih znanstvenih časopisa u zemlji izlaženja. Ako nisu indeksirani ili nisu na popisu vrednovanih znanstvenih časopisa u zemlji izlaženja, vrednuju se kao publikacije kategorije A2.“ Ovakvo razlučivanje vrednovanja međunarodnih i stranih publikacija nije prisutno u novim „Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima“ i trebalo bi ga navesti, jer je otprije bilo prepoznato i uobličeno u zasebni članak Pravilnika.\n\nČl. 30, st. 5\nTrebalo bi precizirati/odrediti/definirati, taksativno nabrojati što sve određuje „uglednog domaćeg i/ili međunarodnog izdavača“, jer se zbog nedefiniranosti/neodređenosti tog kriterija redovito javljaju problemi kod nedvojbenog prihvaćanja radova pristupnika u predmetnoj kategoriji u postupku evaluacije njihovih izvještajnih ocjena pri matičnim odborima."]
[1246,"LJUDEVIT HANŽEK","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Definiranje najviše kategorije znanstvenog rada za humanističke znanosti kao onog objavljenog u časopisima indeksiranima u bazama SCOPUS I WoSCC prestrogo je, i zanemaruje činjenicu da brojni istraživači u humanističkim znanostima obrađuju teme koje su dominatno lokalnog karaktera ili se mogu smisleno obraditi samo na hrvatskome jeziku. Časopisi specijalizirani za takve teme teže mogu ući u SCOPUS I WoSCC, no radovi objavljeni u njima nisu time manje znanstveni, niti je kvaliteta istraživanja koja je dovela do tih radova time umanjena. Stoga treba dopustiti, što je i u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti i dosadašnjom procedurom, da matični odbori za polja humanističkih znanosti određene domaće časopise proglase kvalitetom izjednačenima časopisima indeksiranima u već navedenim bazama podataka."]
[1247,"JAKOV ERDELJAC","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","(10): Sugestija: Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b. Radovi iz kategorija a1a i a1b su radovi iste skupine po vrsnoći. Broj radova ostvaren objavljivanjem radova skupine a2 može se zamijeniti objavljivanjem radova u skupinama a1a i a1b. Radovima iz skupine a2 ne može se zamijeniti potreban broj radova iz skupine a1a i a1b. Radovi iz kategorije a3a i a3b zamjenjivi su sa radovima iz a1a i a1b i povratno. Zamjedba se radi na način translativnosti obujma gdje svakih 20 autorskih kartica teksta knjige odgovara jednom bodu iz skupine radova a1b ili jednom i pol bodu iz skupine a1a ako se radi o uglednom stranom izdavaču ili djelu koje je nagrađivano istaknutom domaćom nagradom. Ako se knjiga koristi na ovaj način ne može se istovremeno koristiti u kategoriji a3a i a3b, isto vrijedi i za obujam članaka koji moraju nadomjestiti autorsku knjigu, a čiji je minimalni obujam propisan stavkom osam (8) ovoga članka.\n\nObrazloženje:  Ako u stavku 5 ovoga članka imamo slučaj da se i skupinu a1b broje radovi \"objavljeni u časopisima, knjigama ili zbornicima koje je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač i domaći ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga).\" Onda nema razloga zašto znanstvena knjiga ne bi mogla zamijeniti broj radova po kvantitativnom modelu zamjedbe obujma rada. Ovime se ne ograničava znanstvena produkcija na članke ili knjige te se time otvara prostor za potencijalno šire obuhvaćanje tematika koje više povijesno odgovara izvrsnosti u humanističkim znanostima. Također se miče potencijalni problem koji dolazi iz tablice u Članku 31, stavak 1, tablica 17 gdje objavljena knjiga ne znači ništa za izbor u znanstveno zvanje docenta, tj. ako je netko kao asistent objavio znanstvenu knjigu ispada kao da nije napravio ništa ako nema dovoljan broj izdanih članaka. Primjerice, ja sam izdao knjigu kao asistent koja mi nije bila doktorat i u koju je uloženo iznimno puno truda i sada mi ta znanstvena knjiga, koja je nagrađena istaknutom domaćom nagradom, ne znači ništa za izbor u docenta. Također ako se netko bavi analitičkom filozofijom, onda je normalno da će taj netko usmjeriti svoje znanstveno djelovanje na izdavanje članka. Sve u svemu ovakva vrsta formulacije zakona ne potiče znanstvenu izvrsnost te stavlja načine znanstvenog napredovanja i djelovanja u stroge birokratske kućice koje nemaju nikakvu (ili u najboljem slučaju vrlo slabu) formu fleksibilnosti znanstvenog djelovanja.\n\n(11) Maknuti u skladu s predloženom formulacijom stavka (10).\n\n(13) Maknuti – Obrazloženje: Stvara negativnu percepciju sudjelovanja u uredništvu časopisa. U ionako maloj i slabo financiranoj zajednici znanstvenog izdavaštva radi premali broj ljudi čije se kvantitativni manjak nadomješta volontiranjem gdje osoba postaje član uredništva nekog časopisa i tako kao član znanstvene zajednice daje svoju potporu uredništvima čija je radna snaga za obujam posla višestruko premala. Treba ili omogućiti stvaranje širih i specijaliziranih uredničkih pozicija u znanosti ili ostaviti ovaj krnji model bez dodatnog kažnjavanja znanstvene aktivnosti.\n\n(14) Shvaćam kako je ovo naslijeđena tradicija, ali opet se kažnjava izvrsnost, primjerice, ako netko napiše doktorsku disertaciju od 300 kartica, onda on mora po nekoj jednostavnoj logici novog sadržaja napisati još 100 kartica novog sadržaja na nešto što je po obujmu cjelovita obrada teme. S druge strane ako netko napiše polovičan rad s očitim nedostacima od otprilike 120 kartica teksta, onda taj da bi zadovoljio novi uvjet treba napisati novih 40 kartica teksta. Jasno mi je da obujam ne odgovara izvrsnosti rada, ali samo ovo može poslužiti kao primjer zašto je ova uredba problematična. Smatram kako bi je trebalo urediti s obavezom forme predgovora, pogovora, novih poglavlja ili novog sadržaja unutar postojeće strukture koji će predstaviti dodatni sadržaj disertacije, a čiji se obujam može fiksirati na 50 kartica teksta.\n\n(17) U dobu gdje se radovi objavljuju u prosjeku dvije godine nakon završetka postupka recenzije ovakva objava je i više no štetna za akademsku zajednicu. Mladi znanstvenici, u čiju grupu spadam i ja, doživljavaju trajnu odgodu života zbog nemogućnosti napredovanja i tromog sustava. Radovi su zaustavljeni u „bottleneck-u“ postupka objavljivanja, a sama pdf verzija rada zajedno s potvrdom prihvaćanja od strane uredništva trebala bi biti i više no dovoljna za dokaz znanstvene produkcije. Uredništvo može i priložiti kopije recenzija kako bi rad dobio još više na validnosti.\n\n(18) Ako je autor priložio svu potrebnu dokumentacije iz stavka (17) nema potrebe da ga se dodatno kažnjava ako se je dogodilo nešto što nije u njegovoj domeni djelovanja. Primjerice časopis se može ugasiti, a autor na to ne može utjecati."]
[1248,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","St. 2.:\nOdredba ukida razlikovanje i vrednovanje vrsnoće znanstvenih radova, koji su dosad bili vrednovani različitim koeficijentima. Predlaže se vraćanje koeficijenata povezanih s vrsnoćom rada.\nNejasno je zašto se urednička recenzija ne smatra neovisnom recenzijom. Urednici su stručnjaci kao i svi ostali recenzenti, a u malim disciplinama ponekad je urednik jedini recenzent kompetentan za ocjenu nekoga područja. Predlaže se izostavljanje rečenice \"Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada.\"\n\nSt. 5.:\nUvođenje kategorije a1b diskriminira pristupnike s humanističkog područja čija mjesta objave većinom nisu zastupljena u bazama WoSCC i Scopus, kao i objave u kvalitetnim domaćim časopisima dosadašnje kategorije a1, čime se sprječava razvoj znanosti, strukovnih nazivlja i znanstvenih publikacija na hrvatskom jeziku. Neki od navedenih naziva ne odnose se na citatne baze nego izdavače (npr. Taylor & Francis), a i WOs i Scopus su privatne komercijalno orijentirane baze.\nOsim toga, odredba nije u skladu s čl. 90. st. 1. t. 2. ZVOZD-a koji predviđa “popis domaćih znanstvenih časopisa koji su kvalitetom izjednačeni s uglednim međunarodnim znanstvenim časopisima za pojedino znanstveno područje i polje, relevantnih za izbor na znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu, fakultetu, umjetničkoj akademiji i znanstvenom institutu”. Odredbu valja uskladiti sa zakonom te u Nacionalne kriterije uvrstiti popis relevantnih domaćih časopisa u kategoriji a1a.\n\nSt. 8.:\nAko se vrednuje, opseg autorskog arka treba ovdje i definirati (definiran je samo u čl. 14. st. 5. koji se odnosi na znanstveno polje geografije). Ukidanje vrednovanja opsega znanstvenih publikacija demotivirat će znanstvenike za objavu opsežnijih knjiga i drugih publikacija, ali i ukinuti vrednovanje manje opsežnih knjižnih publikacija koje neovisno o opsegu mogu biti iznimno značajne za disciplinu.\nNeobično je da se za knjige određuje opseg, koji se u ostatku odredaba više ne vrednuje. Predlaže se ili uvrštavanje opsega kao kriterija za sve radove, ili njegovo potpuno izostavljanje (i iz ovoga stavka).\n\nSt. 10.:\nPredlaže se ukidanje odredbe \"Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b.\" jer nije relevantna za područje humanističkih znanosti. Za neka polja i grane humanističkih znanosti gotovo da ne postoje časopisi uvršteni u baze WoSCC i Scopus, a pogotovo ne časopisi na hrvatskome jeziku, koji su ključni za nacionalne humanističke znanosti. Budući da su radovi a1a i a1b ovim stavkom izjednačeni po vrsnoći, predlažemo da se jednako i računaju, tj. predlaže se izostavljanje označene odredbe.\n\nSt. 11.:\nOvo je također velika promjena u odnosu na prethodne propise. Nelogična je i stoga što se priznaju npr. doktorati stečeni po skandinavskom modelu, dok se odbacuje mogućnost objave druge vrste radova koji čine tematsku cjelinu ako ti radovi nisu objavljeni objedinjeni u knjigu, što će potaknuti dvostruko publiciranje istih radova umjesto stvaranja novih. Predlaže se vratiti stari kriterij.\n\nSt. 12. i 13.:\nOdredba je i dalje diskriminatorna jer i dalje omogućuje objavu i vrednovanje u istom časopisu ako je kategoriziran kao a1a, a i u kontradikciji je sa st. 13. ovoga članka (koji dokida ovu odredbu – nije jasno priznaje li se sve radove u istom časopisu kategorije a1a urednicima ili članovima uredništva tih časopisa ili ne?). Moguć je sukob interesa. Doraditi.\n\nSt. 14.;\nOdredba je diskriminatorna jer izuzima iz vrednovanja knjige prethodno objavljene na temelju magistarskog ili doktorskog rada, ali i u smislu zahtjeva za 30 % novoga teksta koji, ovisno o opsegu samoga ocjenskoga rada, može bitno varirati, čime su u nepovoljnijem položaju autori opsežnijih radova. Predlaže se ukidanje odredbe jer se neobjavljeni magistarski i doktorski radovi ionako ne vrednuju, a i zato što se time osporava vrijednost izvornih znanstvenih radova kojima je stečen akademski stupanj magistra ili doktora znanosti.\n\nSt. 18.:\nOdredba je diskriminatorna prema pristupnicima čiji rad nije objavljen krivnjom treće osobe, npr. izdavača: ako izdavač na koncu ne objavi rad prihvaćen za objavu, pristupnik ostaje bez radnog mjesta. Odredbu treba prepraviti tako da se takvi radovi ne računaju za sljedeći (re)izbor."]
[1249,"SANDRA POŽAR","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Znanstveno vijeće Staroslavenskog instituta\nStavak 9:\n(9) Kao publikaciju kategorije a3b vrednuje se knjiga gradiva (tj. kritička objava arhivskog gradiva do 1830. godine i građe prikupljene terenskim istraživanjima s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima), prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja, transkripcije i transliteracije hrvatskoglagoljičnih i ćiriličnih rukopisa, rječnik recenziran kao znanstveni rad, gramatika recenzirana kao znanstveni rad, pravopis recenziran kao znanstveni rad, sveučilišni udžbenik."]
[1250,"SANDRA POŽAR","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Znanstveno vijeće Staroslavenskog instituta\nUz stavak 9:\nSmatramo da u publikacije kategorija a3b treba uključiti i rukopise, transkripcije te transliteracije hrvatskoglagoljičnih i ćiriličnih rukopisa. Arhivsko gradivo koje se uzima u obzir treba vremenski ograničiti tako da se uzimaju u obzir samo tekstovi nastali do 1830. godine."]
[1251,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Predložena izmjena:\nČl. 30. st. (2) Pod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova, poglavlje u znanstvenoj knjizi ili recenzirana autorska ili urednička znanstvena knjiga. Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje.\n\nObrazloženje:\n1. Urednička knjiga ni u jednoj formi (zbirka članaka, zbornik radova sa znanstvenoga skupa, dvojezično izdanje ili samo prijevod sa znanstvenim aparatom) i neovisno o tome gdje je objavljena, ne računa se kao znanstveni rad, što je nedopustivo. Recenziranu uredničku knjigu u svim formama treba uvrstiti kao publikaciju kategorije a3b (vidi st. 9).\n2. Kako će se provjeravati neovisne recenzije? Treba li priložiti recenzije? Što ako ih pristupnik nema? „Znanstveni“ rad podrazumijeva recenziranost i ne treba dodatno tražiti.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (4) U radove skupine a1a ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama WoSCC ili Scopus te poglavlje u knjizi i rad u zborniku objavljeni kod uglednog izdavača.\n\nObrazloženje:\n1. Poglavlja u knjigama kod nekih uglednih inozemnih izdavača ponekad imaju samo jednu vanjsku recenziju; drugu recenziju sastavlja urednik niza, a treću urednik knjige.\n2. Dokida se efektivna razlika između znanstvenog rada, preglednog rada i prethodnih priopćenja. Implikacija je da pristupnik može napredovati tako da objavljuje samo pregledne radove ili prethodna priopćenja, čime se ugrožava općenito postizanje znanstvene izvrsnosti.\n3. Potrebno je jasno definiranje pojmova „zbornik radova“ i „poglavlje u znanstvenoj knjizi“.\n4.  Poglavlja u knjigama kod nekih uglednih inozemnih izdavača ponekad imaju samo jednu vanjsku recenziju; drugu recenziju sastavlja urednik niza, a treću urednik knjige.\n5. Nadalje, ovaj stavak dokida efektivnu razliku između izvornog znanstvenog rada, preglednog rada i prethodnih priopćenja. Implikacija je ta da pristupnik može napredovati tako da objavljuje samo pregledne radove ili prethodna priopćenja, čime se ugrožava općenito postizanje znanstvene izvrsnosti.\n6. Poglavlja u knjizi i radovi u zborniku u humanističkom području uglavnom se ne referiraju u WoSCC i Scopus, osim ako nisu dijelovi posebnog numeriranog niza. Ostale uredničke knjige referiraju se sporadično.\n7. Trebalo bi definirati tko su ugledni domaći i inozemni izdavači.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (6) Potrebno je jasno definirati što spada u skupinu a2.\n\nObrazloženje:\nTeško je reći koji radovi spadaju kategoriju a2. Ako su to samo poglavlja u zbornicima i uredničkim knjigama, onda izmjene pravilnika predstavljaju ozbiljan udarac ustaljenim praksama u humanistici i odvraćaju znanstvenike od bilo kakvog objavljivanja u knjigama uglednih međunarodnih izdavača. Primjerice, poglavlje u uredničkoj knjizi izdavača Oxford University Press mogao bi biti razmatran samo kao rad a2 i to samo uz 2 neovisne recenzije, što nije ustaljena međunarodna praksa u humanistici. Predlaže se da se poglavlja u takvim zbornicima uvrste najmanje u kategoriju a1b.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (8) Kao autorska znanstvena knjiga, kategorija publikacije a3a, vrednuje se znanstvena monografija koja je znanstvena obrada određene teme na temelju provedenog teorijskog ili empirijskog znanstvenog istraživanja, ili daje cjelovit pregled i sintezu znanstvenih spoznaja u nekom području. Da bi se publikacija vrednovala kao autorska znanstvena knjiga mora imati opseg od najmanje osam autorskih araka i mora imati najmanje dvije recenzije relevantnih stručnjaka.\n\nObrazloženje:\n1. Izraz „cjelovita znanstvena obrada“ je suviše neodređen. Što ako stručno povjerenstvo ili Matični odbor zaključi da tema nije cjelovito obrađena jer nisu uzeti u obzir stavovi nekog njima omiljenog autora? Formulacija također podrazumijeva da će povjerenstva i Matični odbori detaljno iščitavati sve knjige pristupnika, što je nerealno s obzirom na zakonske rokove. \n2. Knjige iz humanističkih znanosti veoma često nastaju kao razradbe prethodno objavljenih radova, i u svjetlu toga, ovaj uvjet nije prihvatljiv.\n3. Prema važećem Pravilniku (čl. 27. st. 5), “članci koji se ponovno objavljuju u sklopu knjige mogu biti vrednovani ili kao posebni članci, ili zbirno u sastavu knjige kao cjeline”. Dakle, nije jasno vrijedi li objavljena knjiga koja je prethodno bodovana kao knjiga iako je zapravo skupina članaka (pod pretpostavkom da članci nisu zasebno bodovani) i dalje kao objavljena knjiga, bez obzira na sada uvedeno ograničenje prema kojemu rezultati objavljeni u knjizi nisu prethodno bili objavljeni u drugim publikacijama.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (9) Kao publikaciju kategorije a3b vrednuje se knjiga gradiva (tj. kritička objava arhivskog gradiva i građe prikupljene terenskim istraživanjima s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima), prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja, rječnik recenziran kao znanstveni rad, gramatika recenzirana kao znanstveni rad, pravopis recenziran kao znanstveni rad, sveučilišni udžbenik, recenzirana urednička znanstvena knjiga, prijevod s klasičnih jezika s uvodnom znanstvenom studijom i znanstvenim komentarima te prijevodi hrvatskih znanstvenih knjiga na strani jezik.\n\nObrazloženje:\n1. Proizlazi da nekritičko ili kritičko izdanje npr. latinskih ili grčkih tekstova “s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima” nije publikacija kategorije a3b, to jest knjiga. To je potpuno neprihvatljivo.\n2. Ovdje se sveučilišni udžbenik tretira kao publikacija kategorije a3b. No u prethodnom st. je knjiga koja “daje cjelovit pregled i sintezu znanstvenih spoznaja u nekom području” tretirana kao publikacija kategorije a3a. A ne razumije se što je sveučilišni udžbenik drugo nego knjiga koja “daje cjelovit pregled i sintezu znanstvenih spoznaja u nekom području”. Usp. i gore, uz čl. 30. st. 2.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (10)  Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b. Broj radova ostvaren objavljivanjem radova skupine a2 može se zamijeniti objavljivanjem radova u skupinama a1a i a1b po bodovnom ključu jedan a1a ili a1b vrednuje se kao jedan i pol a2 rad. Radovima iz skupine a2 ne može se zamijeniti potreban broj radova iz skupine a1a i a1b.\n\nObrazloženje:\n1. Iz čl. 30. st. (4) i (5) jasno slijedi da je razlika između kategorija a1a i a1b uvedena kao razlika u vrsnoći. Sada se kaže da među njima nema razlike u vrsnoći. Besmisleno je i da se navodi da rad u a1a vrijedi kao jedan i pol rad u a1b, ali da su identični po vrsnoći. Rečenicu „Radovi iz kategorija a1a i a1b su radovi iste skupine po vrsnoći“ treba izbaciti ili temeljno izmijeniti st. (10).\n2. Nije jasan bodovni ključ prema kojem se zamjenjuju radovi skupine a2 s radovima a1a i a1b.\n3. Iz ovoga st., zajedno sa st. 2 ovoga čl., proizlazi da pristupnik može napredovati pisanjem samo prethodnih priopćenja ili preglednih radove u časopisima a1b (uz tu i tamo koji “prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja”, st. 9). Jedino što će mu publikacija a1a donositi jest pola boda više. Radi se o ozbiljnom dokidanju zahtjeva i potencijalnom ugrožavanju znanstvene izvrsnosti koja proizlazi iz objavljivanja radova koji se u ovom dokumentu kategoriziraju kao a1a. Dokument treba odustati od dokidanja razlika između vrsnoće radova.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (11) Pristupnik može, jednom tijekom karijere, zahtjev jedne od autorskih znanstvenih knjiga a3a i a3b zamijeniti trima objavljenim znanstvenim radovima kategorije a1a. Pristupnik može zahtjev 3 boda u kategoriji a1a zamijeniti objavljivanjem jedne autorske znanstvene knjige u kategoriji a3a.\n\nObrazloženje:\nPostojeća odredba je vrlo nefleksibilna i ne uzima u obzir da neke tradicije unutar znanstvenih disciplina stavljaju veće težište na članke druge na knjige. Iako je neupitno da su knjige u humanističkim disciplinama uglavnom bile smatrane najvažnijom formom objavljivanja, novi zahtjevi stavljaju sve veći naglasak na znanstvene časopise, čemu se znanstvenici sve više prilagođavaju, posebice u filozofiji i posebice u nastojanju da budu kompetitivni pri apliciranju za međunarodno financiranje. Ta su nastojanja znatno otežana pisanjem čak tri knjige tijekom znanstvene karijere. Istodobno, mnogi znanstvenici u humanističkim djelatnostima u svojim disciplinskim tradicijama puno veće težište stavljaju na pisanje knjiga. Predlaže se odbacivanje navedenog stavka te uvođenje principa zamjene.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30 st. (13) Prilikom utvrđivanja zadovoljava li pristupnik kriterije za izbor na radno mjesto, on može ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog broja radova u svakoj kategoriji na temelju radova objavljenih u časopisima ili publikacijama u kojima je u trenutku objave bio urednik ili član uredništva.\n\nObrazloženje:\nKriterije utvrđuje Nacionalno vijeće, zadovoljavaju li pristupnici te kriterije utvrđuju stručna povjerenstva.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (14) izbaciti.\n\nObrazloženje:\n1. Neprovedivo. u ovom slučaju nije jasno kako će se to utvrđivati. Hoće li članovi Stručnog povjerenstva u 30 dana koliko imaju na raspolaganju uspoređivati tekst disertacije (hoće li ga sami nabaviti u nekom repozitoriju ili će ga tražiti od pristupnika?) i tekst knjige kako bi utvrdili da novog teksta ima npr. 29 %, a ne 31 %?\n2. Disertacija se treba računati kao knjiga. Prema hrvatskim sveučilišnim propisima mora biti izvorni znanstveni rad, pristupnik je na njoj dugo radio i prošla je temeljitu evaluaciju, u svakom slučaju temeljitiju nego što je predviđeno u slučaju knjige.\nPrema važećem Pravilniku (čl. 21. st. 1 + Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja čl. 17. i čl. 19) disertacija se tretirala kao knjiga bez ograničenja.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 30. st. (18) Rad koji je u postupku prethodnog izbora na radno mjesto bio u postupku objavljivanja, mora biti objavljen prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više radno mjesto. Ako predmetni rad nije objavljen kod najavljenog izdavača, predmetni članak može se nadomjestiti objavljivanjem rada iste vrsnoće.\n\nObrazloženje:\n1. Stavak implicira da stručno povjerenstvo mora imati pristup izvještaju iz postupka prethodnog izbora, kako bi moglo provjeriti je li publikacija najavljena u prethodnom postupku doista objavljena do pokretanja tekućeg postupka. Tko povjerenstvu omogućuje taj pristup?\n2. Stavak može dovesti do vrlo nepoželjnog scenarija u kojem pristupnik nije sam kriv za neobjavljivanje rada, već neki urednik koji je garantirao objavljivanje, ali zbog bilo kojeg razloga nije ispunio obećano. Cijena takvog scenarija je kraj karijere za pristupnika."]
[1252,"PALMA KARKOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 30. (12) \"Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše trećina potrebnog broja radova određene skupine, osim ako se radi o radovima u znanstvenom časopisu a1a skupine koji se svi uzimaju u obzir.\"\nKomentar:  Odredba je ograničavajuća i diskriminatorna. Postoje znanstveni časopisi koji su specijalizirani za specifične teme i imaju svoju znanstvenu publiku. Radovi objavljeni u takvim časopisima imati će mnogo bolji feedback stručnjaka (i citiranost) nego ista tema objavljena u časopisu koji obrađuje mnogo šire teme. A1a časopisi ne moraju nužno imati kvalitetnije i specijaliziranije tekstove od niže rangiranih časopisa."]
[1253,"PALMA KARKOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci: \nČl. 30. (2) \"Pod pojmom »znanstveni rad« (u daljnjem tekstu: rad) u ovom poglavlju podrazumijeva se znanstveni članak objavljen ili prihvaćen za objavljivanje u znanstvenom časopisu ili zborniku radova, poglavlje u znanstvenoj knjizi ili znanstvena knjiga. Rad mora imati najmanje dvije neovisne recenzije (peer review ). Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.\"\nKomentar:  dvije neovisne recenzije nazivaju se double peer review ili double-blind peer review. Potrebno je korigirati dio teksta."]
[1254,"PALMA KARKOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 30. (4) \"U radove skupine a1a ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama WoSCC ili Scopus ili poglavlje u knjizi odnosno rad u zborniku referiranom u bazama WoSCC ili Scopus.\"\nKomentar: Ovakva definicija a1a rada nije primjerena za humanističke znanosti. Baze ne zahvaćaju velik broj humanističkih časopisa, pogotovo one časopise i izdanja koji obrađuju nacionalne teme. Na ovaj način se indirektno marginaliziraju istraživačke teme koje imaju značaj prvenstveno u lokalnoj ili regionalnoj zajednici."]
[1255,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","St. 2.:\nOdredba ukida razlikovanje i vrednovanje vrsnoće znanstvenih radova, koji su dosad bili vrednovani različitim koeficijentima. Predlaže se vraćanje koeficijenata povezanih s vrsnoćom rada.\nNejasno je zašto se urednička recenzija ne smatra neovisnom recenzijom. Urednici su stručnjaci kao i svi ostali recenzenti, a u malim disciplinama ponekad je urednik jedini recenzent kompetentan za ocjenu nekoga područja. Predlaže se izostavljanje rečenice \"Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada.\"\n\nSt. 5.:\nUvođenje kategorije a1b diskriminira pristupnike s humanističkog područja čija mjesta objave većinom nisu zastupljena u bazama WoSCC i Scopus, kao i objave u kvalitetnim domaćim časopisima dosadašnje kategorije a1, čime se sprječava razvoj znanosti, strukovnih nazivlja i znanstvenih publikacija na hrvatskom jeziku. Neki od navedenih naziva ne odnose se na citatne baze nego izdavače (npr. Taylor & Francis), a i WOs i Scopus su privatne komercijalno orijentirane baze.\nOsim toga, odredba nije u skladu s čl. 90. st. 1. t. 2. ZVOZD-a koji predviđa “popis domaćih znanstvenih časopisa koji su kvalitetom izjednačeni s uglednim međunarodnim znanstvenim časopisima za pojedino znanstveno područje i polje, relevantnih za izbor na znanstveno-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu, fakultetu, umjetničkoj akademiji i znanstvenom institutu”. Odredbu valja uskladiti sa zakonom te u Nacionalne kriterije uvrstiti popis relevantnih domaćih časopisa u kategoriji a1a. \n\nSt. 8.:\nAko se vrednuje, opseg autorskog arka treba ovdje i definirati (definiran je samo u čl. 14. st. 5. koji se odnosi na znanstveno polje geografije). Ukidanje vrednovanja opsega znanstvenih publikacija demotivirat će znanstvenike za objavu opsežnijih knjiga i drugih publikacija, ali i ukinuti vrednovanje manje opsežnih knjižnih publikacija koje neovisno o opsegu mogu biti iznimno značajne za disciplinu.\nNeobično je da se za knjige određuje opseg, koji se u ostatku odredaba više ne vrednuje. Predlaže se ili uvrštavanje opsega kao kriterija za sve radove, ili njegovo potpuno izostavljanje (i iz ovoga stavka).\n\nSt. 10.:\nPredlaže se ukidanje odredbe \"Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b.\" jer nije relevantna za područje humanističkih znanosti. Za neka polja i grane humanističkih znanosti gotovo da ne postoje časopisi uvršteni u baze WoSCC i Scopus, a pogotovo ne časopisi na hrvatskome jeziku, koji su ključni za nacionalne humanističke znanosti. Budući da su radovi a1a i a1b ovim stavkom izjednačeni po vrsnoći, predlažemo da se jednako i računaju, tj. predlaže se izostavljanje označene odredbe.\n\nSt. 11.:\nOvo je također velika promjena u odnosu na prethodne propise. Nelogična je i stoga što se priznaju npr. doktorati stečeni po skandinavskom modelu, dok se odbacuje mogućnost objave druge vrste radova koji čine tematsku cjelinu ako ti radovi nisu objavljeni objedinjeni u knjigu, što će potaknuti dvostruko publiciranje istih radova umjesto stvaranja novih. Predlaže se vratiti stari kriterij.\n\nSt. 12. i 13.:\nOdredba je i dalje diskriminatorna jer i dalje omogućuje objavu i vrednovanje u istom časopisu ako je kategoriziran kao a1a, a i u kontradikciji je sa st. 13. ovoga članka (koji dokida ovu odredbu – nije jasno priznaje li se sve radove u istom časopisu kategorije a1a urednicima ili članovima uredništva tih časopisa ili ne?). Moguć je sukob interesa. Doraditi.\n\nSt, 14,;\nOdredba je diskriminatorna jer izuzima iz vrednovanja knjige prethodno objavljene na temelju magistarskog ili doktorskog rada, ali i u smislu zahtjeva za 30 % novoga teksta koji, ovisno o opsegu samoga ocjenskoga rada, može bitno varirati, čime su u nepovoljnijem položaju autori opsežnijih radova. Predlaže se ukidanje odredbe jer se neobjavljeni magistarski i doktorski radovi ionako ne vrednuju, a i zato što se time osporava vrijednost izvornih znanstvenih radova kojima je stečen akademski stupanj magistra ili doktora znanosti.\n\nSt. 18.:\nOdredba je diskriminatorna prema pristupnicima čiji rad nije objavljen krivnjom treće osobe, npr. izdavača: ako izdavač na koncu ne objavi rad prihvaćen za objavu, pristupnik ostaje bez radnog mjesta. Odredbu treba prepraviti tako da se takvi radovi ne računaju za sljedeći (re)izbor."]
[1256,"MILENA JOKSIMOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","OBJAVA ARHIVSKOG GRADIVA I PRIJEVODA SA STRANIH JEZIKA\n\nAd čl. 30., st. 9. \nČl. 30., st. 9 Kao publikaciju kategorije a3b vrednuje se knjiga gradiva (tj. kritička objava arhivskog gradiva i građe prikupljene terenskim istraživanjima s uvodnom znanstvenom studijom i kritičkim aparatom s komentarima), prijevod arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika na hrvatski standardni jezik s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja, rječnik recenziran kao znanstveni rad, gramatika recenzirana kao znanstveni rad, pravopis recenziran kao znanstveni rad, sveučilišni udžbenik.\nU čl. 30., st. 9. spominju se prijevodi arhivskog gradiva ili stručnih tekstova na hrvatski standardni jezik, a izostavljaju značajni prijevodi drugog tipa, poput književnih djela antičkih pisaca. Problematičan je i uvjet prijevoda na hrvatski standardni jezik, jer se tako eliminiraju svi oni koji u hrvatski sustav dolaze iz  inozemstva i koji su objavljivali prijevode na materinski jezik.\nSvrstavanje knjiga u kojima se objavljuje i tumači arhivsko gradivo u nižu kateogoriju obeshrabruje objavu povijesnih izvora koji su polazna točka za svako novo otkriće u povijesti. Time se potiče dalje zanemarivanje starijih povijesnih razdoblja, za čije je proučavanje potrebno poznavanje starih jezika i pisama poput latinskog, staronjemačkog ili glagoljice. Od posebnog je značaja prevođenje izvora sa starih jezika, budući da većina diplomiranih povijesničara ne može s lakoćom razumijeti kompleksan latinski tekst, a bez razumijevanja latinskih izvora ostajemo uskraćeni za znanja iz ogromnog segmenta hrvatske povijesti.\nTumačenje izvorne građe, posebno ako je ona opsežna, zahtijeva veliku količinu znanja, truda i istraživanja kako bi se tekst razumio i adekvatno i doslijedno prenio na jezik prijevoda. Ujedno, takve monografije obično sadrže opsežne i vrijedne studije. Stoga monografije koje donose arhivsko gradivo i/ili njegov prijevod, opremljene znanstvenim aparatom (uvodnom studijom, tekstualnim napomenama, komentarima) treba svrstati u višu kategoriju.\nPredlažem:\na) ukidanje razlike između kategorije a3a i a3b ili \nb) svrstavanje knjige gradiva, prijevoda arhivskog gradiva ili stručnih tekstova sa stranih jezika s bilješkama i znanstvenim komentarima kad to predstavlja značajan doprinos području istraživanja u kategoriju a3a.\nTakođer, u čl. 31., st. 1 predlažem brisanje rečenice: „Od kumulativno ukupno potrebne tri knjige za izbor na radno mjesto razine 4, najmanje dvije moraju biti kategorije a3a.“\nOvakvo vrednovanje monografija koje sadrže prijevode obeshrabruje prevoditeljski rad. Kada je riječ o prijevodima sa starih jezika, poput latinskog, grčkog i hebrejskog, nedostatak osuvremenjenih prijevoda klasičnih djela vodi daljnjem otuđivanju javnosti – osobito mladih – od razumijevanja i proučavanja antike, što dodatno ugrožava opstanak klasičnih studija i humanistike općenito. \nKvalitetne prijevode sa starih jezika poput latinskog, grčkog ili hebrejskog nisu u stanju izraditi diplomirani studenti, već isključivo iskusni stručnjaci, koji se godinama dodatno usavršavaju. Zato prijevode sa starih jezika treba vrednovati kao posebnu kategoriju radova i uvažiti njihov znanstveni doprinos.\nPredlažem dopunu Čl. 30. st. 2. sljedećom formulacijom:\nZnanstvenim radom smatra se svaki prijevod izvornog teksta sa starih jezika u obliku studije, poglavlja ili članka,  opremljen znanstvenim aparatom (uvodnom studijom, tekstualnim napomenama, komentarima)."]
[1257,"MILENA JOKSIMOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","I. STRUČNI RADOVI\nAd čl. 30., st. 2:\nPod pojmom »znanstveni rad« (…) podrazumijeva se znanstveni članak (…). Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. (…)\n\nPotrebno je vrednovati i stručne radove, jer njihovo isključivanje iz sustava bodovanja dovodi do ozbiljnih nepravdi i prepreka.\nStručni radovi su sastavni dio stručne djelatnosti, koja je jasno definirana Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022) kao legitimna funkcija sveučilišta, veleučilišta i znanstvenih instituta (čl. 6. st. 1., čl. 10. st. 1. i 4, čl. 17. st. 1., čl. 23. st. 1, čl. 29. st. 1). Isključivanjem stručnih radova zanemaruje se značajan aspekt zaposlenih u znanosti i visokom obrazovanju.\nVažnije, onemogućuje se migracija kvalitetnih stručnjaka iz osnovnog i srednjeg obrazovanja u znanstveni sustav, jer se nastavnici i učitelji sustavno usavršavaju na skupovima Agencije za odgoj i obrazovanje koji su isključivo stručni skupovi. Time se sustav osiromašuje i uskraćuju mu se znanje i iskustvo vrsnih nastavnika koji bi mogli značajno pridonijeti visokoškolskoj nastavi i razvoju metodike poučavanja. Posebno to obeshrabruje one s bogatim nastavnim iskustvom, a čiji bi doprinos bio posebno vrijedan.\n\nUz to, pisanje stručnih radova često zahtijeva više rada i prethodnog istraživanja nego pisanje prethodnih priopćenja (primjerice, s arheloškog nalazišta, koje katkada pišu studenti), a koja ovaj pravilnik vrednuje.\n\nPredlažem izmjenu rečenice čl. 30., st. 2. „Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje“ u: „Rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad, prethodno priopćenje ili stručni rad.“\n\nII. LEKSIKOGRAFSKE ODREDNICE I OBRADA IZVORNE GRAĐE\nPotrebno je vrednovati leksikografske odrednice objavljene u rječnicima i enciklopedijama, jer one zahtijevaju ozbiljno istraživanje, a njihov je utjecaj na znanstvenu i širu javnost ogroman. Doprinos se može pravedno vrednovati prema autorskom arku.\n\nTakođer, treba vrednovati prijepise i prijevode izvorne građe (primjerice, u katalozima natpisa) u znanstvenim knjigama, čak i kada autor nije zasebno potpisan. Doprinos se može pravedno vrednovati prema autorskom arku."]
[1258,"DANIJEL JELAŠ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Od članaka objavljenih u časopisima i zbornicima vrednovati će se isključivo izvorni i pregledni radovi te prethodna priopćenja. Ako već recenzirani stručni radovi, poput poglavlja u knjigama, natuknice u leksikografskim izdanjima i sl., nisu u strogom smislu znanstveni radovi, nije li ipak to doprinos struci u širem smislu koji se može vrednovati, barem pod stavkom znanstveno-stručnog doprinosa u čl. 7? Nekom tko je dugogodišnji suradnik na leksikografskim publikacijama i objavio je niz vrlo kvalitetnih poglavlja u knjigama dosad se njegov rad boodvao, a po meni treba i dalje.\n\nNadalje, ako se već favoriziraju publikacije u bazama, sustav u kojem se radovima u a2 publikacijama baš nikako ne može zamijeniti one u a1 publikacijama neopravdano obezvređuje kvalitetan rad znanstvenika. Tu se ponajprije misli na radove u zbornicima sa skupova koji su uglavnom a2, ali i časopise brojnih ustanova u kulturi i dr. Uglavnom, ako se ovakvo bodovanje zadrži možemo očekivati da će znanstvenici dolaziti na skupove s temama koje recikliraju ili će, budu li predstavljali nova istraživanja, radije rezultate objaviti u nekoj a1 publikaciji, a ne zborniku radova.\n  \nPredlagatelj predviđa vrednovanje publikacije građe, ali samo ako su izdani kao knjiga. No, nije predviđeno vrednovanje objavljivati manjih cjelina građe objavljenih u časopisima. To treba ispraviti."]
[1259,"NIKOLA TOMAŠEGOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 14.\n„Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 % novog teksta.“\n\nOdredba koja je propisivala nužnost 30% novog teksta prilikom vrednovanja znanstvene knjige nastale na temelju doktorskog rada imala je smisla u kontekstu pravilnika koji je ostavljao mogućnost vrednovanja doktorskog rada kao obranjenog ili objavljenog rada. Kako se prijedlogom Nacionalnih kriterija ne predviđa vrednovanje doktorskog rada kao obranjenog rada, nego samo kao objavljene knjige, ova odredba gubi svoj smisao. Ne samo to, već postoji opasnost negativnog učinka, zato što bi doktorandi mogli ili nepotrebno širiti svoje obranjene disertacije, ili ih prije obrane kratiti kako bi kasnije prilikom objave knjige zadovoljili ovaj uvjet. I jedno i drugo dovodi u pitanje integritet doktorskog rada kao zaokružene cjeline.\n\nPredlaže se stoga ili uvođenje mogućnosti vrednovanja obranjenog, ali neobjavljenog doktorskog rada ili brisanje ove odredbe.\n\nPredstavnici i zamjenici predstavnika zaposlenika u suradničkim zvanjima na Filozofskom fakultetu u Zagrebu:\nKarlo Držaić\nHrvoje Kovač\ndr. sc. Martina Lozić\nPetra Požgaj\ndr. sc. Gabrijela Puljić\nIvan Roško\ndr. sc. Nikola Tomašegović"]
[1260,"IVANA ETEROVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar uz članak 30, stavak 18. Ovo znači da autor koji je za prošli izbor priložio potvrdu o tome da je jedan njegov rad u postupku objavljivanja, a taj rad do pokretanja novoga izbora nije objavljen, ne može biti izabran u više radno mjesto. To mi se čini prestroga odredba jer vrlo često dinamika objavljivanja ne ovisi o autoru, nego o nekim drugim čimbenicima, stoga nije dobro da bude kriterij. Znamo da ima više primjera zbornika radova za koje su autori pravovremeno predali svoj rukopis, ali sam zbornik – ne njihovom krivnjom – nije objavljen u predviđenom roku, nego nakon nekoliko godina (ili nije uopće objavljen). Umjesto ovakve formulacije može se napisati npr. da taj rad neće biti uzet u obzir prilikom bodovanja."]
[1261,"IVANA ETEROVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar uz članak 30, stavak 9. U stavku 8. određeno je da knjiga mora imati opseg od najmanje osam autorskih araka da bi se vrednovala kao autorska znanstvena knjiga. U ovome stavku nema sličnih odredbi vezanih za knjigu gradiva ili prijevod arhivskog gradiva. Znači li to da ona može biti i kraća od osam autorskih araka? Ako može, to implicira da je ovakva knjiga vrednija od autorske znanstvene knjige od npr. 7 autorskih araka. Računa li se ovdje prilikom bodovanja samo opseg uvodne znanstvene studije ili cijela knjiga (uključujući i građu)? Zar ovakva knjiga ne mora imati najmanje dvije recenzije relevantnih stručnjaka? Ubrajaju li se u arhivsko gradivo i stari hrvatski tekstovi pisani glagoljicom, ćirilicom i dopreporodnom latinicom, koje filolozi priređuju u suvremenome ruhu (latiničkom prijepisu, tj. transliteraciji) ili transkripciji?"]
[1262,"MATEJ TRPIN","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema članku 30. stavku 18. rad koji je u postupku prethodnog izbora na radno mjesto bio u postupku objavljivanja, mora biti objavljen prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više radno mjesto, a ako predmetni rad nije objavljen, pristupnik ne može biti izabran na više radno mjesto ili reizabran na postojeće.\nOva odredba potencijalno može dovesti do otkaza zaposlenika koji zbog rada koji, bez njegove objektivne krivnje, nije objavljen. Za izbor na radno mjesto pristupnik mora imati propisani broj objavljenih radova, a ukoliko rad s ranijeg izbora  nije objavljen zamijenit će ga neki drugi rad. Nadalje, imaju li matični odbori materijale s prethodnih izbora kandidata kojima bi mogli provjeriti eventualne potvrde o neobjavljenim radovima s ranijih izbora?"]
[1263,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nSt. 9. \nRječnike, gramatike i pravopise trebalo bi kategorizirati kao a3b bez posebne napomene da je u recenziji obilježena kao znanstveni rad jer ne postoji nacionalno prihvaćen obrazac kojega su se dužni držati svi nakladnici pa pristupnici mogu biti oštećeni zbog toga što postupci recenziranja rječnika, gramatika i pravopisa nisu standardizirani i recenzenti su stoga u poziciji da nenamjerno oštete autore takvih publikacija. Napisati i objaviti rječnik, gramatiku i pravopis je doista veliko ostvarenje koje u vrednovanju ne treba dodatno opterećivati dodatnim zahtjevima."]
[1264,"ANTONIJA PRIMORAC","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Predlaže se:\n• Uvesti mogućnost zamjene znanstvene knjige s tri rada iz kategorije a1a/a1b jer znanstvene knjige nisu uobičajen, optimalan ili poželjan format diseminacije znanstvenih rezultata i spoznaja u pojedinim (naglašeno empirijskim) disciplinama unutar humanističkih znanosti (npr. usvajanje jezika, psiholingvistika)\n• Ili ukinuti obavezu objavljivanja 1 rada na hrvatskom jeziku za humanistiku, ili taj isti uvjet uvesti svim znanstvenim područjima. Ako je cilj promicanje hrvatskog jezika kao jezika znanosti, onda svi trebaju sudjelovati u tome zajedno. \n• Dodati zarez ispred 'koji' u Čl. 30 (12) nakon ‘a1a skupine’ da glasi:\n(12) Objavljivanjem radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše trećina potrebnog broja radova određene skupine, osim ako se radi o radovima u znanstvenom časopisu a1a skupine, koji se svi uzimaju u obzir.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta u Rijeci (pročelnica)"]
[1265,"TANJA KUŠTOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Točka (2): \"Urednička recenzija ne smatra se neovisnom recenzijom odnosno ne smatra se dovoljnom za kategorizaciju rada kao znanstvenog rada. \" KOMENTAR: Ostavlja li se mogućnost da u slučaju kategorizacije takvih radova (postojanje samo uredničke recenzije), povjerenstvo odredi kategorizaciju ili se takvi radovi ne računaju uopće? U st. 3 stoji da povjerenstvo “razvrstava” radove, nije jasno znači li to i ove ili samo one koji su zapravo već kategorizirani dvjema recenzijama.\nTočka (5): \"ugledni znanstveni izdavač\". KOMENTAR: Ovdje se u zagradi specificira što se misli pod “ugledni”. To bi trebalo navesti I u opće odredbe.\nTočka (5): \"Pri kategorizaciji knjige i zbornika radova koji nisu indeksirani u bazama WoSCC ili Scopus, stručno povjerenstvo mora posebno obrazložiti znanstveni doprinos knjige te međunarodni ugled izdavača, a nadležni matični odbor brine o dosljednosti kategorizacije izdavača.\" KOMENTAR: Zašto se ovdje navode “knjige”? Nisu li one a3a ili a3b?"]
[1266,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar na članak 30., st. (7)  Zastupljenost (indeksiranost) bi se trebala gledati na razini rada, a ne na razini publikacije. Primjerice, neki časopis može biti multidisciplinaran, a baza selektivna. U tom slučaju, indeksirat će se samo radovi koji tematski odgovaraju toj bazi, a ne cijeli broj časopisa tzv. \"cover-to-cover\". Isto tako, časopis može nakon nekog vremena biti isključen iz baze jer ne zadovoljava njene kriterije. Ne mogu se jednako vrednovati radovi koji su u vrijeme indeksiranosti bili u bazi kao i oni koji su objavljeni u časopisu u vrijeme kada časopis više nije indeksiran."]
[1267,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Komentar na članak 30., st. (5)  EBSCO i ProQuest su izdavači baza koji u svom portfelju imaju mnoštvo baza i alata. Isto tako Atla PLUS se nalazi u sklopu ATLA Religion Database, stoga je nije potrebno ponavljati. U popisu se navodi Taylor & Francis koji je nakladnik časopisa, a nije baza koja indeksira druge časopise. \nUmjesto navođenja baza za svaku granu humanističkih znanosti, predlažemo uporabu izraza \"relevantne baze po znanstvenim poljima/granama\" ili potpuno izostavljanje bibliografskih i baza cjelovitog teksta, koje se ne bi trebale koristiti u vrednovanju. \nU prethodnom pravilniku bili su navedeni hrvatski časopisi. NSK je za MZOM provjeravala časopise prema kriterijima kada je bio javni poziv za financiranje. Predlažemo vraćanje hrvatskih časopisa, uspostavljanje povjerenstva i godišnju kontrolu prema određenim kriterijima."]
[1268,"MARKO JURJAKO","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30., stavak 8. svakako bi trebalo izmijeniti i ukloniti ograničenje od 8 autorskih araka za znanstvenu knjigu.\nObrazloženje: Jedna od najuglednijih svjetskih izdavačkih kuća, Cambridge University Press, ima seriju pod nazivom Elements, u kojoj se objavljuju kratke znanstvene knjige iz različitih područja istraživanja. Te knjige smiju imati imaju između 20.000 i 30.000 riječi, što je manje od 8 autorskih araka.\nAko bi zakon u ovakvom obliku bio usvojen, paradoksalno bi se moglo dogoditi da knjiga autora koji je dovoljno stručan i uspješan da objavi knjigu kod Cambridge University Pressa, ne bude priznata kao znanstvena monografija. Smatram da se na taj način ne bi smjelo demotivirati i umanjivati vrijednost rada autora koji su dovoljno ambiciozni i uspješni da objavljuju u izdanjima vodećih svjetskih izdavača."]
[1269,"MARKO KAPOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Što se tiče razvrstavanja knjiga u a3a i a3b skupine, nije baš jasan kriterij po kojemu se npr. gramatika recenzirana kao znanstveni rad vrednuje kao a3b (stavak 9), kad se takva gramatika upravo definira kao djelo koje daje 'cjelovit pregled i sintezu znanstvenih spoznaja u nekom području', što je karakteristika knjiga vrednovanih kao a3a (stavak 8)?\n\nTakođer, što se događa s knjigama koje su tijekom prethodnih izbora svrstane u kategoriju a3? Postaju li one automatski a3a ili ih se dodatno podvrgava novim kriterijima vrednovanja? Novo vrednovanje bi bilo u suprotnosti s principom da se stečena prava po prethodnim izborima ne ukidaju."]
[1270,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","U članku 30., stavak 5, navodi se Taylor & Francis. Međutim, to nije citatna baza nego komercijalna nakladnička kuća. Upućujemo na poveznicu Our company - Taylor & Francis"]
[1271,"MARKO KAPOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30, stavak 10 i 11: Radovima a1a/b može se zamijeniti a2, ne i obrnuto, što je logično. Knjige, a3a/b ne mogu se zamijeniti drugim radovima, što isto ima smisla.\n\nPitanje: može li se, prema ovom prijedlogu, npr. jedan članak a2 ili a1 zamijeniti knjigom a3? Primjerice, ako kandidat za docenta ima objavljena ukupno četiri rada od potrebnih pet (prema Tablici 17), ali objavio je i knjigu, računa li mu se ta knjiga kao peti rad? S obzirom da je napisati knjigu zahtjevnije od pisanja jednog a1 ili a2 rada, te da je kandidat u ovom primjeru objavio knjigu i kada ga se to nije tražilo, to bi svakako trebalo omogućiti i eksplicitno navesti. Isto bi naravno trebalo vrijediti i za viša zvanja - ukoliko netko prilikom izbora u npr. redovitog profesora ima tri knjige umjesto propisane dvije, i treća knjiga bi se trebala brojati kao dodatni rad."]
[1272,"SILVANA DUNAT","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Ukoliko su „radovi iz kategorija a1a i a1b radovi iste skupine po vrsnoći“ zašto a1a vrijedi kao 1,5 a1b?"]
[1273,"SILVANA DUNAT","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. (1)\nZa izbor na radno mjesto u području Humanističke znanosti pristupnik mora ispunjavati opće kriterije iz članka 5., horizontalne kriterije iz članaka 6., kriterije znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa kako propisuje članak 7. te kvantitativne kriterije za izbor na radno mjesto propisane člankom 31. ovih Nacionalnih kriterija."]
[1274,"SILVANA DUNAT","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. (5)\nŠto definira „uglednost“ izdavača? Po formulaciji ispada da su ugledni samo izdavači koju su navedeni u zagradama kao: sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga. Što je s izdavačkim kućama koje nisu ništa od navedenog već su samostalne tvrtke, čija „uglednost“ nije upitna kao što je npr. De Gruyter Mouton?\nDodatno, uvijek je problematično usklađivanje terminologije: znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje s klasifikacijom koju koriste strani časopisi."]
[1275,"VERONIKA NOVOSELAC","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Poštovane kolegice i kolege, nastavno na konstruktivne prijedloge, iznosim nekoliko dopuna iz perspektive mlade znanstvenice na početku karijere. Mladi znanstvenici, asistenti i budući doktori znanosti prvi će ući u sustav prema novim kriterijima. Kao asistentica koja još nije obranila doktorat, svjedočim izazovima koje novi prijedlog postavlja onima koji se tek pokušavaju uključiti u akademsku zajednicu, a već sada ispunjavaju sve profesionalne obveze, tj. znanstvene, nastavne i administrativne.\n\nI. Sustavna neravnoteža kriterija\nHumanističke znanosti, osobito povijest, karakterizira sporija dinamika objavljivanja, značaj znanstvenih monografija, edicija izvora i zbornika, te važnost konferencija. Mehaničko preuzimanje kriterija iz prirodnih znanosti (citiranost, WoS/Scopus) stvara neravnotežu koja dodatno otežava zapošljavanje i napredovanje u humanistici.\n\nII. Konferencijski rad i znanstvena vidljivost\nPredlažem da se sudjelovanje na znanstvenim skupovima, nacionalnim i međunarodnim, jasno vrednuje kao horizontalni kriterij (v. čl. 6), bez uvjeta da izlaganje mora biti plenarno ili da pristupnik mora biti u organizaciji skupa. Konferencije su temelj umrežavanja, validacije i razvoja istraživačkih ideja.\n\nIII. Posebni kriteriji za polje povijesti\nPredlažem razradu posebnog priloga kriterijima za povijesne znanosti koji bi uključivao: znanstvene monografije i edicije izvora kao zasebnu kategoriju najvišeg doprinosa, uredništvo zbornika i tematskih izdanja kao vrednovani urednički doprinos, te, eventualno, izradu udžbenika i kurikula kao znanstveno-stručni doprinos, primjerice u didaktici povijesti, tj. neodustajanje od bodova kojim su se takva djela bodovala. \n\nIV. Nejasnoće u metodologiji vrednovanja radova\nVeć je više puta istaknuto da je potrebno jasno razdvojiti sustav bodovanja i brojanja radova. Izrazi poput „rad iz skupine a1a vrijedi 1,5 radova a1b“ (čl. 30, st. 10) su nejasni. Također, čl. 30, st. 15 o udjelima autora otvara prostor za manipulaciju. \n\nV. Prijelazno razdoblje\nPodržavam produljenje roka s 36 na najmanje 60 mjeseci (čl. 98), kako bi se uzeli u obzir objektivno dulji ciklusi objavljivanja i recenzije u humanističkim znanostima. Time bi se zaštitili već započeti rukopisi i istraživački projekti. Za zapošljavanje na razinama 2, 3 i 4 odmah vrijede novi kriteriji, pa će kretanje među institucijama, uključujući zapošljavanje na HIP-u, u sljedećih 5 ili više godina biti gotovo onemogućeno.\n\nVI. Perspektiva mlade znanstvenice\nVeć u fazi prije obrane doktorata očekuje se znanstvena vidljivost (objave, citiranost i međunarodni projekti). Međutim, realne prilike za to često su nedostupne, osobito onima bez institucionalne podrške. Neprestane promjene kriterija dodatno otežavaju planiranje karijere i stvaraju osjećaj nesigurnosti. Nadalje, mladi znanstvenici nemaju jednak pristup projektima, međunarodnim suradnjama, časopisima i uredničkim pozicijama. Sustav podrazumijeva da su ti resursi svima dostupni, što nije slučaj i dovodi do neravnopravnosti. Također, mladi znanstvenici često podnose velik dio tereta nastave, priprema i administracije, osobito na sveučilištima. Taj rad nije priznat u znanstvenim kriterijima, iako je ključno za funkcioniranje sustava. Takav doprinos treba barem minimalno vrednovati.\n\nKriteriji su napisani jedinstveno za sve razine, i time implicitno prenose logiku sustava koja ne uzima u obzir realne razlike u položaju početnika i iskusnih znanstvenika. U humanistici, s dugotrajnim ritmom objave, potreban je razvojni okvir koji realno omogućuje ulazak u sustav. Isto tako, od sveučilišnih nastavnika se očekuje jednak znanstveni output kao od istraživača na institutima, iako imaju znatno veći udio u nastavi i administraciji. Takva očekivanja nisu ni realna ni pravedna.\n\nUvjet mentorstva obranjenog doktorata za više zvanje (čl. 6, st. 3) teško je ispunjiv u ranoj fazi karijere. Budući da se pravo na mentorstvo najčešće stječe tek u višem zvanju, ovakav kriterij stvara začarani krug i neprohodnu prepreku za mnoge produktivne kolege. U konačnici, mladim su znanstvenicima često dostupne jedino aktivnosti poput sudjelovanja na skupovima, međunarodnim razmjenama, manjih projekata, doktorandskih radionica i studentskih inicijativa. Iako ti angažmani čine osnovu profesionalnog rasta, u kriterijima nisu prepoznati kao relevantni doprinosi.\n\nIako motivirani idejom standardizacije i izvrsnosti, predloženi kriteriji ne prepoznaju posebnosti humanističkih disciplina. Zanemaruju povijesnu dinamiku, metodološke specifičnosti, ali i publicističke realnosti u humanističkim znanostima. Bez sustavne prilagodbe, prijeti stvarna opasnost da će se izgubiti generacija mladih znanstvenika, te kvalitetni oblici znanstvenog rada koji se ne uklapa u metriku uvezenu iz drugih znanstvenih područja. Svođenje znanstvenog doprinosa isključivo na brojke ne potiče kvalitetu, uvodeći prepreke umjesto poticaja. Zato, smatram da su nužni stabilni, pravedni i razvojno prilagođeni kriteriji koji će potaknuti ostanak u sustavu i omogućiti pojedincu da doprinose znanosti kojom se bavi. Nadam se da će se, među svim pravilima i tablicama, prepoznati i glas onih koji, iako tek ulaze u znanstvenu zajednicu, već sada nose teret promjenjivih i neprilagođenih sustava vrednovanja."]
[1276,"IVOR JANKOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Postotak dijeljenja autorstva je u suprotnosti s tendencijama za znanstnvenu suradnju i interdisciplinaronst. Za mnoga polja humanističkih znanosti gdje je taj inter i multidisciplinaran pristup od knjučne važnosti (e.g arheologija, antropologija i dr.) nije moguće objaviti samostalno kvalitetan znanstveni rad, posebice u stranim časopisima gdje se zahtijeva obrada teme kroz različite analize a time i veći broj autora. Smatramo da i za humanističke znanosti ne treba dijeliti broj autora, već odrediti da se, primjerice, na jednoj trećini radova potrebnoj za izbor bude prvi, zadnji ili dopisni autor. Osim prvog autorstva, sve je više obićaj (kao kod prirodnih znansti i biomedicine) da se voditelj istraživanja ili prijekta, koji je ujedno i osmislio isto, navodi kao zadnji autor, dok pvo mjesto autorstva često prepušta mlađim kolegama, primjerice dokto-randima, koji su se bavili određenom temom. Na taj naćin mlađi kojege dobivaju na znanstvneoj vidljivosti."]
[1277,"IVOR JANKOVIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","- stavak 10 - nije jasno -  \"Rad u kategoriji a1a računa se kao jedan i pol rad u kategoriji a1b\" - što to točno znači, računaju li se 2 rada u a1a kao 3 rada u tablici 17? Isto tako \"Radovi iz kategorija a1a i a1b su radovi iste skupine po vrsnoći\" - opet nije jasno - gdje se uopće gleda vrsnoća, ako nema bodova?\n- stavak 15 - nije jasno - \"Udio doprinosa pojedinog autora u objavljenim znanstvenim publikacijama s više od jednog autora\" - na koji način se umanjuje udio, npr. rad s 4 autora vrijedi kao 0,5 rada? Ili je ipak 1 rad 1 rad?\n- stavak 16 - \"Najmanje jedna znanstvena publikacija objavljena od prethodnog izbora na radno mjesto mora biti objavljena na hrvatskom standardnom jeziku\" - nepotrebno, ograničava zaposlenje stranih znanstvenika, a natječaji moraju biti objavljeni na Euraxessu!\n- skupina a1a i a1b se gledaju zajedno u tablicama, a određene su prema bazama, nepotrebno, osim ako rad a1a zaista se broji kao 1,5 rada, što opet nije jasno (prvi komentar).\n- samostalno autorstvo - teško ostvarivo za neka polja poput arheologije, treba uzeti u obzir specifičnosti polja\n- što je sa stručnim radovima, neke specifične discipline se bave i stručnim pitanjima i objavljuju stručne radove, zar se oni uopće ne broje?"]
[1278,"NIKOLINA MILETIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Je li u petom stavku nenamjerno izostavljeno ubrajanje poglavlja u knjizi odnosno rada u zborniku referiranom i u drugim bazama relevantnim za područje Humanističke znanosti?\n\nU osmom stavku određuje se minimalni opseg znanstvene knjige. Minimalni opseg znanstvene knjige može varirati ovisno o području istraživanja i izdavačkim standardima. Opseg od osam araka nije ujedno pokazatelj kvalitete i izvrsnosti nekog djela.  \n\nPredlažem preglednu tablicu koja prikazuje broj kriterija koje iz svake skupine treba ispuniti. \n\nJe li se skup kriterija znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa vrednuje kumulativno?\n\nNije poticajno ako se ne vrednuju druge značajne funkcije na instituciji. \n\nČl. 30 (10) Potrebno je jasno obrazložiti i tablično prikazati način bodovanja a1a i a1b radova.\n\nAko su radovi iz kategorija a1a i a1b iste skupine po vrsnoći, zbog čega je rad kategorije a1a drugačije bodovan i kako to izračunati po tablici ispod? Ukoliko više nema bodovanja svakog pojedinačnog rada po staroj formuli potrebno je dodati novu formulu za izračun rada s tri i više autora te razgraničava a1a i a1b skupinu. Ako za napredovanje u docenta trebaju 3 a1a i a1b rada, može li s 2 a1a rada koji se bodoju kao 1ipol rad postići ta 3 boda? Ukoliko ne može (jer stoji broj radova, ne bodovanje), čemu onda razgraničavanje na a1a i a1b i konstatacija o bodovanju?\n\nRazjasniti korištenje izraza \"broj radova\", a u tablici za reizbor stoje brojevi u decimalama - što bi onda značilo da je to bodovanje rada, ne količina."]
[1279,"MATEO BRATANIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30, stavak 8. Smatram da je propisivanje opsega autorske knjige na minimalno osam araka previše restriktivno jer se može u manje araka napisati izvrsna znanstvena knjiga. Tome su primjer brojna djela uglednih svjetskih izdavača!  Ako baš mora biti propisan opseg araka predlažem da to budne minimalno šest ili da se u potpunosti opseg araka izostavi."]
[1280,"IVANA KNEŽIĆ","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Članak 30. (5) “(...) U skupinu a1b broje se i radovi objavljeni u časopisima, knjigama ili zbornicima koje je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač i domaći ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga).”\n• Nejasna formulacija: Je li se ovom formulacijom željelo reći da časopis/knjiga/zbornik treba biti izdan u suradnji domaćeg uglednog izdavača sa međunarodnim uglednim znanstvenim izdavačem da bi bio uvršten u skupinu a1b? Ili da časopis/knjigu/zbornik treba objaviti međunarodni ugledni izdavač ILI domaći ugledni izdavač?  U drugom slučaju bi ova formulacija trebala glasiti ovako: “U skupinu a1b broje se i radovi objavljeni u časopisima, knjigama ili zbornicima koje je objavio međunarodni ugledni znanstveni izdavač ILI domaći ugledni izdavač (sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga).”"]
[1281,"IVAN SABOL","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Čl 30 st 10 i st 11. Nejasno čemu distinkcija a1a  i a1b  s obzirom da tablica 17 trenutno zbraja a1a + a1b kao i a3a +a3b. Izvidjeti može li se to zamijeniti sa A zbog konzistentnosti sa ostatkom nacionalnih kriterija koji učestalo imaju varijantu A, B,C \n\nČl 30 st 15. Kalkulacija doprinos je ranije iskazivana tablično. uniformirati"]
[1282,"LOVRO ŠKOPLJANAC","Znanstveni radovi,\nČlanak 30.","Tri komentara:\n1) uz prijevod \"peer review\" kao \"neovisne recenzije\" poželjno je dodati i pridjev koji će odrediti da je riječ o znanstvenoj prosudbi, dakle \"istorazinske neovisne recenzije\" ili \"stručne neovisne recenzije\";\n2) svesti skupinu a1a na samo dvije baze u odnosu na više desetaka u odnosu a1b je nepotrebno ograničavajuće, poželjno bi bilo proširiti a1a za još barem nekoliko općenitijih baza da bi se postigla bolja obuhvatnost i reprezentativnost (npr. EBSCO, JSTOR, Project MUSE);\n3) čl. (14) je također nepotrebno ograničavajuć, pogotovo ako se odnosi samo na tekst, pa bi bilo poželjno dodati manje obvezujuću formulaciju poput \"Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati novi materijal koji je relevantan za područje istraživanja.\""]
[1283,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POGLAVLJE V.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","Naslov je netočan budući da čl. 31. obuhvaća i reizbore.\n\nPredlažemo:\nKvantitativni kriteriji za izbor i reizbor na radno mjesto"]
[1284,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","POGLAVLJE V.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","Naslov je netočan budući da čl. 31. obuhvaća i reizbore.\n\nPredlažemo:\nKvantitativni kriteriji za izbor i reizbor na radno mjesto"]
[1285,"SILVANA DUNAT","POGLAVLJE V.,\nKvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto","Članak 31.  (1)\nZašto se spominju samo odredbe stavaka 8., 9., 10. i 15. članka 30.? Nije razvidno po čemu su oni specifični u odnosu na ostale stavke istoga članka. zar nije potrebno uzeti u obzir i sve ostale stavke?"]
[1286,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Potrebno je vrednovati i knjigu koja je objavljena prije izbora u docenta jer zanemarivanje realne činjenice da znanstvenik i prije izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora, a to je nerijetko čak 15 godina pa i dulje, može objaviti jednu ili i više knjiga, ostavlja dojam nepoznavanja stvarnog stanja u sustavu. Ako se knjige objavljene prije izbora na izbora u izvanrednog mjesta ne budu vrednovale, znanstvenici će ih objavljivati naknadno, sa zastarjelim rezultatima istraživanjima, a studenti će ostajati uskraćeni za kvalitetnu nastavnu literaturu."]
[1287,"DIANA TOMIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Iako se članak treba doraditi, prvenstveno da se smanji prostor razlicitim tumacenjima kojima trenutno svjedocimo, veliki pozitivan iskorak uvjeta jest ukidanje broja znakova preracunatih u bodove sto je bilo prilicno smijesno, posebno za neke eksperimentalno usmjerenije grane."]
[1288,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","čl. 31. st. 1.\nNakon kontinuiranih poticanja na interdisciplinarnost i paralelno s inzistiranjem na prijavu projekata i uključivanje u projektne timove, odjednom se favoriziraju samostalni radovi.\nOsim toga, na pisanje jedne znanstvene knjige potrebno je jednom sveučilišnom znanstveniku-nastavniku ponekad i više od pet godina, a uz nastavu, mentoriranje, vođenje odnosno suradnju na projektima i skupovima, konferencijama, radionicama, itd., treba uračunati i čekanje dok se rukopis ne objavi. Stoga bi broj knjiga trebao biti kumulativan i nevezan uz uvjete koji se moraju ostvariti nakon prethodnoga izbora.\nMože li se uvesti alternativa trećoj knjizi (za izbor u redovitog profesora u trajnom zvanju) u obliku tri uredničke knjige (npr. zbornika radova).\nNije jasno kako će se računati broj radova iz prethodnih izbora (npr. računaju li se radovi iz zbornika s uredničkom recenzijom ili se oni retrogradno poništavaju, računaju li se radovi objavljeni u Scopusu i WoS-u kao 1 ili 1,5 rad itd.).\nUvjet prema kojem najmanje dvije knjige moraju biti kategorije a3a retrogradan je i iznimno nepovoljan za one kandidate koji su npr. objavili dvije a3b knjige."]
[1289,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Čl. 31. st. (1)\nNeprihvatljivo je da se za izbor u izvanrednog profesora ne prihvaća autorska knjiga objavljena prije izbora u docenta.\nMože li se uvesti alternativa trećoj knjizi (za izbor u redovitog profesora u trajnom zvanju) u obliku tri uredničke knjige (npr. zbornika radova). Ili omogućiti da višestruko ostvarivanje nekih drugih kriterija (institucionalnih ili horizontalnih) bude ekvivalent trećoj knjizi. To bi imalo smisla u kontekstu poticanja raznolikosti akademskih i istraživačkih putova i COARA sustavom."]
[1290,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Tablica 17. : Iz tablice proizlazi da se znanstvene knjige objavljene prije izbora na radno mjesto prve razine ni na koji način ne vrednuju prilikom izbora na radno mjesto druge razine, čime se dodatno obezvrjeđuju objavljeni doktorski radovi, koji se najčešće objavljuju prije izbora na radno mjesto prve razine. Tom se odredbom u sprezi s odredbom iz članka 30. stavka 14. potiče mlade doktore i doktorice znanosti da ne objavljuju svoje doktorske radove po nekoliko godina nakon što ih obrane kako oni ne bi bili potpuno obezvrijeđeni, čime će se neizbježno narušiti aktualnost znanstvene produkcije. \nUmjesto prihvaćanja predmetne odredbe predlaže se da se dopusti vrednovanje svih znanstvenih knjiga prilikom izbora na radna mjesta svih razina uz propisan minimalan kumulativan broj."]
[1291,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","čl. 31. st. 1. - Nakon kontinuiranih poticanja na interdisciplinarnost i paralelno s inzistiranjem na prijavu projekata i uključivanje u projektne timove, odjednom se favoriziraju samostalni radovi. \nOsim toga, na pisanje jedne znanstvene knjige potrebno je jednom sveučilišnom znanstveniku-nastavniku ponekad i više od pet godina, a uz nastavu, mentoriranje, vođenje odnosno suradnju na projektima i skupovima, konferencijama, radionicama, itd., treba uračunati i čekanje dok se rukopis ne objavi. Stoga bi broj knjiga trebao biti kumulativan i nevezan uz uvjete koji se moraju ostvariti nakon prethodnoga izbora. \nNeprihvatljivo je da se za izbor u izvanrednog profesora ne prihvaća autorska knjiga objavljena prije izbora u docenta.\nMože li se uvesti alternativa trećoj knjizi (za izbor u redovitog profesora u trajnom zvanju) u obliku tri uredničke knjige (npr. zbornika radova).\nNije jasno kako će se računati broj radova iz prethodnih izbora (npr. računaju li se radovi iz zbornika s uredničkom recenzijom ili se oni retrogradno poništavaju, računaju li se radovi objavljeni u Scopusu i WoS-u kao 1 ili 1,5 rad itd.).\nUvjet prema kojem najmanje dvije knjige moraju biti kategorije a3a retrogradan je i iznimno nepovoljan za one kandidate koji su npr. objavili dvije a3b knjige. \n\nčl. 31 st. 3 – ako je nešto objavljeno u interdisciplinarnoj publikaciji ili je rad interdisciplinaran ali je časopis više orijentiran na jednu stranu interdisciplinarnosti, dovodimo li novom prosudbom na razini Sveučilišta u pitanje odluke recenzenata i ne otvaramo li time poligon za vježbanje strogoće, iskazivanje animoziteta i sl. što je češće upravo u slučajevima kada procjenu u povjerenstvu donosi osoba koja nema sve kompetencije za neko interdisciplinarno područje ali je ipak bliža u odnosu na druge kolege?\n\nČl. 31. st. 4 S obzirom na to da se knjige sada vrednuju kao a3a I a3b, a za izbor u radno mjesto razine 4 trebaju biti najmanje dvije knjige a3a – nije jasno znači li to da ako se netko u prethodna radna mjesta birao s 2 rječnika ili 2 sveučilišna udžbenika (koja se sada vrednuju kao a3b), da za sadašnji izbor treba imati dvije nove a3a knjige?"]
[1292,"IVANA OLUJIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Prijedlog nije predvidio vrednovanje važnih aktivnosti kao što je organizacija znanstvenih i stručnih skupova, sudjelovanje na znanstvenim i stručnim skupovima, uredničke knjige.\nUvjeti za izbor na nastavna radna mjesta predavača i lektora (čl. 62, čl. 67 st. 2, točka c) predviđaju vrednovanje književnih prijevoda. Smatramo da bi prevođenje književnih djela (koje je također važno za filologe i svakako predstavlja i promoviranje struke) trebalo vrednovati i za izbore u znanstveno-nastavna radna mjesta.\nIvana Olujić, u ime Odsjeka za romanistiku (Sveučilište u Zagrebu, Filozofski fakultet)"]
[1293,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Iz Očitovanja Odsjeka za filozoifju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\n\n(7) Nepotrebna je i štetna restriktivna odredba – koja proizlazi iz čl. 31. st. 1. i pripadne tablice 17. – da znanstvenu knjigu pristupnik za izbor na radno mjesto mora objaviti točno u petogodišnjem razdoblju od prethodnoga izbora, dakle da mu se ne priznaje znanstvena knjiga ako ju je objavio prije toga petogodišnjega razdoblja. Budući da pristupnik često nema utjecaja na to hoće li mu se knjiga objaviti koju godinu ranije ili kasnije, ograničenje je prihvatljive knjige na petogodišnje razdoblje lutrijski kriterij koji se mora izbaciti iz postupka znanstvenoga procjenjivanja nečijega rada. Stečena se prava ne smiju ukidati, jer se inače uvodi pravni kaos, dakle pristupniku se za izbor na više radno mjesto trebaju vrednovati znanstvene knjige kumulativno, a ne samo od prethodnoga izbora na radno mjesto. Dovoljno je da je propisan broj članaka koji se moraju objaviti između dvaju izbora ili izbora i reizbora. Tim više što je broj potrebnih članaka za humanističke znanosti novim pravilnikom proizvoljno povišen, a da postroženje nema ni opravdanja ni ekvivalenta i u jednom drugom području znanosti koje pravilnik propisuje.\n\n(8) Proizvoljno je udvostručen broj radova potreban za izbor u redovitoga profesora u trajnom izboru. Nije opravdano da se po starom pravilniku može napredovati u trajni izbor objavom četiriju znanstvenih radova, a da se novim pravilnikom može ići samo u reizbor redovitoga profesora objavom četiriju znanstvenih radova, dok se u trajni izbor može ići samo objavom čak 8 dodatnih znanstvenih radova.\nPrevisoka je odredba iz istoga članka da izvanredni profesor i redoviti profesor moraju objaviti četiri rada od prethodnoga izbora za reizbor, a da inače dobivaju otkaz. Mogući su razni nepovoljni čimbenici i izvanredne prilike u kojima se sveučilišni profesori i znanstvenici mogu naći zbog kojih nisu objavili 4 rada u 5 godina. Ovime se previše ugrožavaju sveučilišni profesori i riskira se gubitak izgrađenih profesora na navodno stalnim znanstveno-nastavnim radnim mjestima.\n\n(9) Ne smije se retroaktivno povećavati potreban kumulativni broj znanstvenih radova u najvišoj kategoriji (a1a + a1b) u odnosu na broj radova potrebnih u drugoj kategoriji (a2).\n\n(10) Nacionalni kriteriji trebaju izrijekom pokazati da poštuju Ustav Republike Hrvatske, tj. njegov čl. 90. st. 4. i 5. koji glase:\nZakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje.\nIz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje.\n\nOBRAZLOŽENJE:\nNacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji podzakonski su akt te njihove odredbe ne smiju imati povratno (retroaktivno) djelovanje.\nZato kakvi god se novi restriktivni uvjeti donijeli, oni se ne smiju retroaktivno primjenjivati na vrednovanje radova objavljenih prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija. Uz završne odredbe čl. 31. st. 3.:\nU izvješću se navode svi pristupnikovi radovi, a vrednuju se samo recenzirani radovi koji nisu vrednovani odnosno bodovani u ranijim izborima na radna mjesta. Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani u prethodnim izborima ne vrednuju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima prema prethodnim izborima.\nTreba dodatno eksplicirati:\nRestriktivne se odredbe Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i nastavnih kriterija u vrednovanju toga što je znanstvena knjiga, članak ili poglavlje u znanstvenim knjigama ne primjenjuju na radove objavljenje prije stupanja na snagu ovoga podzakonskoga akta niti na radove koji su u postupku objavljivanja na dan njegova stupanja na snagu.\n\n(11) Prema čl. 24. i 25. dosadašnjega Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (2017.) jedna autorska knjiga potrebna za napredovanje mogla se je zamijeniti dvjema uredničkim knjigama ili „ekvivalentnim radovima, tj. radovima koji prema općim načelima nose isti broj bodova“. Prema predloženim Nacionalnim kriterijima, uredničke se knjige uopće ne vrednuju. Da bi se znanstveni rad u uređivanju znanstvenih zbornika vrednovao, trebala bi se uvesti posebna kategorija znanstvenih radova (npr. a3c) i dopustiti da se dvjema knjigama kategorije a3c zamijeni jedna od potrebnih knjiga za izbor na radno mjesto redovitoga profesora u trajnom izboru.\n\n(12) Sustav bodovanja radova, na koji smo se navikli u posljednja tri desetljeća (osnovna formula O x M x V x koeficijent za znanstveno polje) treba se zadržati, ili u svakome slučaju se treba vrednovati opseg i vrsnoću radova kao i koeficijent za znanstveno polje, a ne samo mjesto objave znanstvenoga rada. Inače se niveliraju razlike između izvornih znanstvenih radova, prethodnih priopćenja i preglednih znanstvenih radova (faktor \"V\" u staroj formuli) jer bi u protivnom svi jednako vrijedili, samo je pitanje gdje su objavljeni. Također se ne bi adekvatno vrednovali duži radovi (nema faktora \"O\" iz stare formule bodovanja radova). Također bi se bez koeficijenta za znanstveno polje nepravedno izjednačili radovi iz pojedinih polja, npr. klasične filologije i poredbene lingvistike, gdje vrsni radovi mogu biti i često jesu manjega opsega, s radovima iz povijesti ili znanosti o književnosti.\n\n(13) Trebalo bi vrednovati (npr. pod dodatnom kategorijom a3d) znanstvenu knjigu koja okuplja prethodno neobjavljene članke o više srodnih i povezanih tema. Takva knjiga bila bi moguća zamjena za knjigu kategorije a3a. Naravno, nijedan se rad ne bi smio vrednovati više nego jedanput."]
[1294,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Članak 31. stavak 1. \n\nPredlaže se da se za izbor u izvanrednog profesora ne propisuje uvjet znanstvene knjige objavljene od prethodnog izbora, nego kumulativno ili da se dopusti vrednovanje svih znanstvenih knjiga prilikom izbora na radna mjesta svih razina uz propisan minimalan kumulativan broj. \n\nPropisivanje uvjeta objavljenih knjiga između dva izbora (dakle nekumulativno) temelji se na logici napredovanja, ali ne uzima u obzir specifičnost sustava kada je riječ o prvom izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto. Naime, zbog restriktivne kadrovske politike koja se provodi – a koja u potpunosti dezavuira proklamiranu politiku poticanja izvrsnosti – većina zaposlenika na suradničkim radnim mjestima nakon obrane doktorata, a prije izbora na docentsko radno mjesto, odrađuje četiri godine u statusu višeg asistenta. Sadašnji prijedlog, koji predviđa da je za izbor u izvanrednog profesora potrebna znanstvena knjiga objavljena nakon izbora u prethodno zvanje (docentsko), a za koje pak knjiga nije uvjet, znači da se u potpunosti obeshrabruje objavljivanje knjiga u razdoblju od doktorata pa sve do docenture. To nije dobro niti za znanstvenu produkciju niti je u skladu s poticanjem izvrsnosti i produktivnosti znanstvenog rada."]
[1295,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Tablica 17. Minimalan broj radova potrebnih za izbor na radno mjesto u području Humanističke znanosti.  \nOvako oblikovani znanstveni kriteriji pokazuju suštinsko nerazumijevanje znanstvenoga i istraživačkoga rada kao kreativnog procesa. Ukidanje kumulativnosti koja je bila u osnovi svih prethodnih Pravilnika ( s određenjem minimalnog broja kriterija koji se moraju ispuniti unutar 5 godina) dokida znanstveno-istraživačku slobodu i mogućnost da znanstvenik u jednoj fazi svoga znanstvenoga rada bude produktivniji. Takav sustav podrazumijeva da netko tko je svoj doktorat preradio u knjigu i objavio je prije izbora u docenta zapravo tu knjigu može što se znanstvenoga vrednovanja tiče može „baciti u smeće“ jer mu neće biti priznata za izbor u izv. prof. No znanstvenik može odlučiti rukopis knjige pospremiti u ladicu i čekati s objavom nakon što bude izabran u docenta. To onda podrazumijeva da knjiga neće biti objavljena u trenutku kada je to najrelevantnije za određeno istraživanje, a moguće da u međuvremenu netko drugi objavi nešto vrlo slično. Stoga smatramo da kumulativnost u vrednovanju znanstvenih kriterija treba OBAVEZNO vratiti jer podupire različitosti faza znanstvenoga i akademskoga rada.\n2) Knjige za izbor u izv. prof. i red. prof. trebaju ostati kriteriji za izbore na ta dva radna mjesta jer u humanističkim znanostima to je i dalje prepoznatljiv oblik objavljivanja znanstvenih spoznaja. Ipak, treba imati na umu da se znanstvene paradigme mijenjaju te da bi ipak trebalo dozvoliti mogućnost zamjenskoga ispunjavanja toga kriterija uvjetima koji su bili do sada – primjerice određenim brojem tematski povezanih znanstvenih radova koji ne ulaze u zbroj pojedinačno predviđenih objavljenih radova.\n3) To bi posebno trebalo vrijediti za izbor u red. prof. u trajnom izboru gdje treba omogućiti umjesto treće knjige zamjenu nekim drugim kriterijima. Naime, to je razdoblje kada znanstvenik s iskustvom i različitim kompetencijama ima pravo slobodnije oblikovati svoj akademski i znanstveni put. Nametnuti da ponovno unutar 5 godina isproducira neku knjigu koja bi imala puno manju znanstvenu vrijednost negoli neki drugi odabrani istraživački put (što se može riješiti zamjenom nekim drugim kriterijima iz horizontalnih i/ili institucijskih ili njihovim višestrukim ispunjavanjem) ukida ponovno prvi uvjet COARA sustava, a to je dopuštanje različitosti u oblikovanju znanstvenih i akademskih karijera.\n4) Ukoliko ostane takav „tvornički“ sustav definiranja kriterija i vrednovanja znanstvenoga rada sigurno je da se ništa nije učinilo da se potakne znanstvena izvrsnost i kreativnost, već upravo suprotno. Vrlo je izvjesno da će takav model dovesti do „štancanja“ knjiga u pravilnom ritmu od svakih pet godina (pazeći na ovim dokumentom broj propisanih araka) te da će znanstveno kvalitetnih knjiga biti bitno manje, a preplavit će nas ukoričeni tekstovi bez prave znanstvene vrijednosti.\nTo je NAJOZBILJNIJA posljedica koja može proizaći na temelju ovako oblikovanih kriterija. Umjesto da potiče izvrsnost i znanstvenu kreativnost, ovaj nas dokument vodi u osrednjost, prosječnost i istraživačku neinventivnost.\nInzistiranje na velikom broju radova u samostalnom autorstvu, pogotovo u kasnijim fazama, nema smisla u vrijeme kad se potiče inter- i multidisciplinarnost. U nekim granama humanističkih znanosti posve je uobičajen veći broj suautora jer se radi o kompleksnim, zahtjevnim i često dugotrajnim istraživanjima koja zahtijevaju vještine više stručnjaka.\nUništava poantu longitudinalnih istraživanja gdje jedan rad može bit rezultatom tek nakon nekoliko godina. I kontradiktorno je s poticanjem upravo longitudinalnih višegodišnjih istraživanja i praćenja kroz same višegodišnje projekte."]
[1296,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","St. 2.:\nPotreban broj radova za reizbor na znanstveno-nastavna radna mjesta nije u skladu s čl. 42. st. 3 ZVOZD-a koji propisuje ispunjavanje polovine Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto (polovina potrebna za više radno mjesto)."]
[1297,"KATARINA GEROMETTA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Nejasno je zbog čega se u humanističkim znanostima inzistira na radovima samostalnoga autorstva, to unazađuje pojedina polja, a ne unaprijeđuje ih. Bolje bi bilo tražiti određeni broj radova na kojima je pristupnik prvi autor."]
[1298,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","St. 2.:\nPotreban broj radova za reizbor na znanstveno-nastavna radna mjesta nije u skladu s čl. 42. st. 3 ZVOZD-a koji propisuje ispunjavanje polovine Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto (polovina potrebna za više radno mjesto)."]
[1299,"DANIJEL JELAŠ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Budući da su ovakvim načinom vrednovanja publikacije a2, u koje ubrajamo i veliku većinu zbornika sa skupova, radove u uredničkim knjigama i sl., marginalizirane, to treba promijeniti. Vraćanje sustava bodova kako je to predložio Matični odbor za područje humanističkih znanosti – polja povijesti, povijesti umjetnosti, znanosti o umjetnosti, arheologije, etnologije i antropologije u svom očitovanju od 10. lipnja 2025. (https://historiografija.hr/?p=46899), djeluje kao rješenje koje uvažava hijerarhiju vrednovanja publikacija koji je predlagatelj htio uspostaviti, ali je uključiv prema kategorijama publikacijama koje su ili izuzete ili marginalizirane ovim prijedlogom. A to je: knjiga a3a – 10 bod., knjiga a3b – 6 bod., članak ili poglavlje u knjizi a1a – 3 bod; članak ili poglavlje u knjizi a1b – 2 bod., članak ili poglavlje u knjizi a2 – 1 bod."]
[1300,"NIKOLA TOMAŠEGOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Propisivanje uvjeta objavljenih knjiga između dva izbora (dakle nekumulativno) temelji se na logici napredovanja, ali ne uzima u obzir specifičnost sustava kada je riječ o prvom izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto. Naime, zbog restriktivne kadrovske politike koja se provodi – a koja u potpunosti dezavuira proklamiranu politiku poticanja izvrsnosti – većina zaposlenika na suradničkim radnim mjestima nakon obrane doktorata, a prije izbora na docentsko radno mjesto, odrađuje četiri godine u statusu višeg asistenta. Sadašnji prijedlog, koji predviđa da je za izbor u izvanrednog profesora potrebna znanstvena knjiga objavljena nakon izbora u prethodno zvanje (docentsko), a za koje pak knjiga nije uvjet, znači da se u potpunosti obeshrabruje objavljivanje knjiga u razdoblju od doktorata pa sve do docenture. To nije dobro niti za znanstvenu produkciju niti je u skladu s poticanjem izvrsnosti i produktivnosti znanstvenog rada.\n\nPredlaže se stoga da se za izbor u izvanrednog profesora ne propisuje uvjet znanstvene knjige objavljene od prethodnog izbora, nego kumulativno ili da se dopusti vrednovanje svih znanstvenih knjiga prilikom izbora na radna mjesta svih razina uz propisan minimalan kumulativan broj.\n\nPredstavnici i zamjenici predstavnika zaposlenika u suradničkim zvanjima na Filozofskom fakultetu u Zagrebu:\nKarlo Držaić\nHrvoje Kovač\ndr. sc. Martina Lozić\nPetra Požgaj\ndr. sc. Gabrijela Puljić\nIvan Roško\ndr. sc. Nikola Tomašegović"]
[1301,"TANJA KUŠTOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Točka (4): \"U izvješću se navode svi pristupnikovi radovi, a vrednuju se samo recenzirani radovi koji nisu vrednovani odnosno bodovani u ranijim izborima na radna mjesta. Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani u prethodnim izborima ne vrednuju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima prema prethodnim izborima. \" KOMENTAR: S obzirom na to da se knjige sada vrednuju kao a3a I a3b, a za izbor u radno mjesto razine 4 trebaju biti najmanje dvije knjige a3a – nije jasno znači li to da ako se netko u prethodna radna mjesta birao s 2 rječnika ili 2 sveučilišna udžbenika (koja se sada vrednuju kao a3b), da za sadašnji izbor treba imati dvije nove a3a knjige?"]
[1302,"MARKO KAPOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Još jedno načelno pitanje: u ovom se prijedlogu očigledno odustalo od bodovanja radova. Tu onda prvo nije jasno kako se radovi a1a računaju kao 1,5 rad a1b (znači li to da 4 a1a rada brojimo kao da ih je 6?), te kako se vrednuju zajednički radovi većeg broja autora (računa li se onda knjiga koju je pisalo sedmero autora kao 0,1428 a3?). Ako nije ovako, nije jasno kako se onda provode upute o razlikovanju a1a i a1b radova, te pravila o broju autora rada. Ako jest ovako, tu se onda miješa broj radova s bodovanjem radova, što je metodološki problematično i zbunjujuće (primjerice, netko bi mogao imati 20 objavljenih radova koji bi se onda vrednovali kao 16,75 radova ili 25,14 radova ovisno o tome koliko ih je a1a i koliko je koautora na pojedinim radovima).\n\nNadalje, upitno je koliko je potrebno ukidati bodovanje radova. Premda kvantiteta, naravno, ne mora korelirati s kvalitetom, prethodni je sistem kombinirao sam broj radova s opsegom tih radova, dok se sada predlaže isključivo gledanje broja radova. Ipak, činjenica je da su opsežniji radovi i vremenski i kompleksnošću zahtjevniji od kraćih te nije bilo loše prethodno rješenje po kojem se to na neki način i honoriralo."]
[1303,"MARKO KAPOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Pitanje: može li se, prema ovom prijedlogu, npr. jedan članak a2 ili a1 zamijeniti knjigom a3? Primjerice, ako kandidat za docenta ima objavljena ukupno četiri rada od potrebnih pet (prema Tablici 17), ali objavio je i knjigu, računa li mu se ta knjiga kao peti rad? S obzirom da je napisati knjigu zahtjevnije od pisanja jednog a1 ili a2 rada, te da je kandidat u ovom primjeru objavio knjigu i kada ga se to nije tražilo, to bi svakako trebalo omogućiti i eksplicitno navesti. Isto bi naravno trebalo vrijediti i za viša zvanja - ukoliko netko prilikom izbora u npr. redovitog profesora ima tri knjige umjesto propisane dvije, i treća knjiga bi se trebala brojati kao dodatni rad."]
[1304,"MARKO KAPOVIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Nije jasno koja se logika krije iza činjenice da je za napredovanje od docenta do trajnog zvanja nužno baš između svaka dva izbora objaviti knjigu. U prethodnim pravilnicima tražio se ukupan broj knjiga (koji ostaje isti), ali sad netko tko primjerice ima pet objavljenih knjiga prilikom izbora u zvanje redovitog profesora, prije izbora za redovitog profesora u trajnom zvanju *mora* napisati još jednu knjigu jer se one više ne gledaju kumulativno. Ovakva odredba u nepovoljan položaj stavlja znanstvenike koji su objavili više knjiga od predviđenog ranije u karijeri i, generalno gledano, nejasno je koja bi bila svrha da se znanstvenike obaveže da objavljuju knjige u baš određenom ritmu, svakih pet godina, umjesto da im se postavi konačan cilj i pusti ih se da sami planiraju kada će objavljivati koju vrstu radova. Drugim riječima, zašto su tri knjige objavljene u ritmu predviđenom Tablicom 17 vrijednije od tri knjige objavljene nekom drugom dinamikom? Posebno ako se uzme u obzir da točan datum izlaska knjige ovisi o većem broju faktora od kojih mnogi nisu pod kontrolom samog autora.\n\nNa ovaj način se kolege koji su planirali svoje karijere na način da su se u ranijoj fazi posvetile objavljivanju knjiga, a kasnije su se planirali baviti drugim aktivnostima potrebnima za ispunjavanje uvjeta za redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom zvanju, obavezuje da pišu nove knjige jer im se one prethodno napisane po ovom prijedlogu uopće neće uzimati u obzir."]
[1305,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Tablica 18., koja se odnosi na reizbor na radna mjesta razine 1, 2 i 3, neprecizno je formulirana i nejasno je kako računati ispunjava li pristupnik uvjet potrebnog broja radova u slučajevima kad više autora supotpisuje isti znanstveni rad."]
[1306,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Tablica 17., koja prikazuje potrebni broj radova za napredovanje, nedovoljno jasno razgraničava broj (a1a) i (a1b) radova. Time se otvara mogućnost da kandidat većinu ili sve radove ostvari u jednoj od navedenih kategoriji, što može dovesti do neravnoteže znanstvenih doprinosa."]
[1307,"SILVANA DUNAT","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Članak 31. (3)\n„Svi pristupnikovi radovi koji su vrednovani u prethodnim izborima ne vrednuju se ponovno nego se njihova kategorizacija preuzima prema prethodnim izborima“. Što ovo konkretno znači u slučajevima gdje su u prethodnom izboru radovi kategorizirani kao a1? Hoće li se oni automatski ovdje kategorizirati kao a1a (što bi bilo jedino ispravno!)?"]
[1308,"SILVANA DUNAT","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Članak 31. (5)\nŠto definira „uglednost“ izdavača? Po formulaciji ispada da su ugledni samo izdavači koju su navedeni u zagradama kao: sveučilište, fakultet, znanstveni institut, znanstvena akademija, kulturna ustanova i strukovna udruga. Što je s izdavačkim kućama koje nisu ništa od navedenog već su samostalne tvrtke, čija „uglednost“ nije upitna kao što je npr. De Gruyter Mouton?"]
[1309,"SILVANA DUNAT","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Članak 30. (3)\nNije utvrđeno gdje je definirana kvalitativna analiza objavljenih radova kod Humanističkih znanosti? Prijedlog novog teksta: \nIzbor na radno mjesto u području Humanističke znanosti provodi se na temelju kvalitativne analize objavljenih radova pristupnika koju su definirani ovim člankom i kvantitativne analize objavljenih radova pristupnika koji u definirani člankon 31. U tu svrhu stručno povjerenstvo radove pristupnika razvrstava u skupine a1a, a1b, a2, a3a ili a3b."]
[1310,"SILVANA DUNAT","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Pravopis: članak 30. (2). \nUkloniti razmake unutar zagrada kod „( peer review ).“ I kad se već koristi engleski izraz onda ga upotpuniti da odgovara hrvatskoj formulaciji tj. dodati \"double peer review\".\nDodatno, uvijek je problematično usklađivanje terminologije: znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje s klasifikacijom koju koriste strani časopisi."]
[1311,"NIKOLINA MILETIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","Ne spominju se nigdje bodovi radova. Je li to znači da se vrednuje samo količina?"]
[1312,"ZDRAVKA JELASKA MARIJAN","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","S obzirom da je prema tablicama svejedno ima li pristupnik a1a radova uopće nije jasno zašto su u tablicama a1 radovi razvrstani u dvije kategorije. Trebalo je barem za viša zvanja predvidjeti minimalni broj a1a radova ili bodovati radove po ljestvici: A2 – 1 bod, a1b = 2 boda, a1a = 3 boda i odrediti potreban broj bodova za svako zvanje. To bi bilo jednostavnije od sadašnjeg Pravilnika i olakšalo bi prijelaz prema novim uvjetima.\nU Tablici 18 predviđeni ukupni broj radova nije u skladu sa zahtjevom da je potrebno imati dva rada više za svaki reizbor. Ukoliko su stvarni zahtjevi mnogo viši od dosadašnjih valjalo bi za prilagodbu predvidjeti više od 36 mjeseci"]
[1313,"MATEO BRATANIĆ","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","U tablici 17. potrebno je egzaktnije pokazati odnos minimalnog broja novih radova i kumulativnog broja potrebni radova (stupac a1a+a1b). Naime, s obzirom na odstupanje minimalnog broja radova od zadnjeg izbora od stvarnog broja potrebnih radova u kumulativnom iznosu čini se da postoji veliko povećanje broja radova u odnosu na postojeći Pravilnik. Dakle za radnom mjesto razine jedan potrebno je minimalno (3) a1 rada, a za radnom mjesto razine dva (3) nova rada a kumulativno 7, što znači 4 rada ako ste za radno mjesto razine jedan ostvarili samo minimum. Na primjeru radnog mjesta razine četiri ako dolazite s prethodno objavljenih 13 radova, sada vam ne trebaju minimalno (3) već 6 radova da bi postigli kumulativni učinak od 19 radova.  Uz sve ovo tu su i radovi a2 kao i knjiga, što je u odnosu na postojeći Pravilnik veliko povećanje zahtjeva koje se ne može ostvariti u prijelaznom roku od 36 mjeseci."]
[1314,"IVAN SABOL","Kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 31.","St 31. čl 1. Koncept glavnog autorstva treba se unificirano (definirati) i  primjenjivati gdjegod je moguće \nTablice za izbor i reizbor se trebaju spajati gdjegod se odnose na samo jedno područje po uzoru na matematiku (tablica 6, Čl 21)"]
[1315,"IVAN SABOL","GLAVA II.,\nPOGLAVLJE VI.","Poglavlje VI odudara od prethodnih jer se ne navode uvjeti za reizbor"]
[1316,"JOZO ANTOLOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u poljima Kognitivna znanost i Projektni menadžment,\nČlanak 34.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nU članak 34. dodati sljedeće stavke; \n• Radovi objavljeni u zbornicima radova s međunarodnih znanstvenih skupova su radovi druge skupine (a2), osim ako je zbornik radova indeksiran u WoSCC ili Scopusu u kojem se slučaju radovi vrednuju kao radovi prve skupine (a1). Zbornik radova se ne smatra indeksiranim u WoS-u ili Scopusu dok ne bude zastupljen u bazi.  Znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova s ostalih skupova su radovi treće skupine (a3).\n• Jedan znanstveni rad može se priznati na temelju potvrde uredništva o prihvaćenosti za objavljivanje. Rad koji je u postupku prethodnog izbora na znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto bio u postupku objavljivanja, mora biti objavljen prije pokretanja postupka izbora pristupnika na više znanstveno-nastavno ili znanstveno radno mjesto.\n• Znanstveni radovi koji su bili dio doktorskog rada pristupnika po skandinavskom modelu, vrednuju se kao i svi ostali radovi. Znanstveni radovi koji su objavljeni na temelju  istraživanja za potrebe izrade znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada vrednuju se kao i svi ostali radovi. Znanstvena knjiga koja je nastala na temelju znanstvenog magistarskog ili doktorskog rada mora sadržavati najmanje 30 posto novog teksta."]
[1317,"JOZO ANTOLOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u poljima Kognitivna znanost i Projektni menadžment,\nČlanak 34.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\n\nPrethode uvjete  treba izbaciti ili ublažiti s obzirom da je u SOIS FT izdavač/suizdavač časopisa iz polja Sigurnosno obrambene znanosti (Strategos, NSF)\n\nNpr staviti;  \nObjavljivanjem znanstvenih radova u istom znanstvenom časopisu može se ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog minimalnog broja bodova određene skupine, osim ako se radi o znanstvenom časopisu zastupljenom u prvom (Q1) ili drugom (Q2) kvartilu, koji se svi uzimaju u obzir. \n\nPrilikom utvrđivanja kriterija za izbor u određeno radno mjesto pristupnik može ostvariti najviše jednu trećinu potrebnog broja radova u svakoj kategoriji temeljem radova objavljenih u časopisima ili publikacijama u kojima je u trenutku objave bio urednik ili član uredništva."]
[1318,"JOZO ANTOLOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u poljima Kognitivna znanost i Projektni menadžment,\nČlanak 34.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nU stavku 5: \nUvjet;  \"U jednoj znanstvenoj knjizi priznaje se samo jedno poglavlje za potrebe izbora na znanstveno radno mjesto.\" treba korigirati. Naime, iz područja Sigurnosnih i obrambenih znanosti nema puno knjiga koje se izdaju pa ne treba ograničiti mogući broj poglavlja u knjizi.  \nUvjet; \"Vojne publikacije izdane od strane Ministarstva obrane RH koje su odobrene za upotrebu u OSRH od strane načelnika GSOS RH i recenzirane s dva recenzenta vrednuju se kao jedan (a3) rad.\" treba korigirati na način da se doda dio kojim se vojne publikacije koje se primjenjuju kao sveučilišni udžbenik smatraju preglednom znanstvenom knjigom."]
[1319,"JOZO ANTOLOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u poljima Kognitivna znanost i Projektni menadžment,\nČlanak 34.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nU stavku 2. treba dodati:\nZnanstveni rad može biti izvorni znanstveni rad, pregledni rad ili prethodno priopćenje. Sveučilišni udžbenik smatra se preglednom znanstvenom knjigom.\nU stavku 3.  treba dodati:\nda su radovi A1 i radovi objavljeni u drugim časopisima i publikacijama kako je to navedeno za druga područja. Npr za tehničke znanosti je navedeno\" ......i cjeloviti znanstveni radovi objavljeni u zbornicima radova međunarodnih znanstvenih skupova kategorije A* i A prema ICORE Conference Portal (https://portal.core.edu.au/conf-ranks/)\"\nu stavku 4. treba dodati:\ns obzirom na interdisciplinarnost polja Sigurnosne i obrambene znanosti dodati baze koje su predviđene u području društvenih znanosti (npr. ERIH PLUS), humanističkih znanosti (dopuniti baze) , tehničkih znanosti….. Npr. moguća formulacija;  U znanstvene radove druge skupine (a2) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenima u bazama definiranima za ostala znanstvena područja te bazama relevantnim za znanstveno područje Sigurnosne i obrambene znanosti.\nU stavku 5."]
[1320,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Obrazovne znanosti,\nČlanak 35.","Komentar na članak 35. „Uz znanstvene radove druge skupine (a2) propisane stavkom 5. članka 28. ovih Nacionalnih kriterija ubrajaju se i radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u sljedećim bazama: EBSCO SocINDEX with Full Text, ProQuest Linguistics & Language Behavior Abstracts, ProQuest Sociological Abstracts, ProQuest Social Services Abstracts, ProQuest Worldwide Political Science Abstracts i ERA - Educational Research Abstracts.“  \n\nNiti jedna od ovih baza trenutno nije dostupna u nacionalnoj licenci. Umjesto navođenja baza poimence, predlažemo izraz \"relevantne baze za znanstveno polje Obrazovne znanosti\"."]
[1321,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti,\nČlanak 36.","Ponovno ističemo potrebu odmicanja od koncepta dva ju izdavača kao jedini relevantni kriterij kvalitete objavljenih radova."]
[1322,"IVAN JERKOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti,\nČlanak 36.","Sigurnosne i obrambene znanosti kojima pripadaju vojno-obrambene znanosti, sigurnosno-obavještajne znanosti i umijeća te kriminalistika zaista su jedno od mlađih polja koje ima znatno manju „tradiciju“ i institucijsku pozadinu od većine drugih područja i polja. Međutim, bez obzira na to prema komu ili čemu s ovi kriteriji „krojeni“, u ovom su obliku jedni su od kriterija s najnekvalitetnije omjerom kvantitativnih i kvalitativnih kriterija u ovome prijedlogu. Taj se nedostatak ponajprije očituje u poprilično visokom broju radova koji se traže za napredovanje (10-20-30-40), dok su, s druge strane, kvalitativni kriteriji gotovo pa nepostojeći. Iako postoji podjela radova prema kategorijama (a1, a2, a3), nigdje se ne spominje mjerljiva međunarodna relevantnost tih radova poput čimbenika odjeka ili kvarila. Taj, naizgled manji nedostatak, u praksi bi značio da ako znanstvenik objavi rad u najuglednijoj skupini časopisa kao što su Nature, Science ili neki drugi jaki multidiciplinarni časopisi, njegov rad vrijedi jednako kao i rad u nacionalnom/lokalnom časopisu koji je indeksiran u Scopusu i koji ni nema čimbenik odjeka (a vjerojatno i manje od toga je takav rad rijetko moguće objaviti bez tima – vidi obrazloženje o broju autora). Čak i ako nije riječ o toliko uglednim časopisima do kojih je izuzetno teško doći u našim okolnostima, glavni je propust to što se posve zanemaruje činjenica da se znanstvene discipline predviđene u okviru Sigurnosti i obrane ne bave lokalnim obijačima u seoskim prigradskim naseljima, nego da obrađuju globalno iznimno relevantna pitanja koja poznaju granice (kriminalističke i forenzičke metode, terorizam, kibernetičku sigurnost, organizirani kriminal, migracije). To je i objektivno moguće dokazati jer postoji dovoljno velik korpus ozbiljnih znanstvenih časopisa koji se bave tim pitanja indeksiranih u WoS-u/Scopusu, a koji često i pripadaju kvartilima Q1 ili Q2. Dakle, vidljivo je da propisani uvjeti, najblaže rečeno, potiču osrednjost, no puno je gore to što ne samo da ne potiču nego penaliziraju znanstvenu izvrsnost, što se očituje potpunim nerazumijevanjem praktične interdisciplinarnosti u istraživačkome radu. Predloženi način ograničavanja broja autora u interdisciplinarnim je znanostima znanstveno i praktično pogrešan, štetan i oprječan svim načelima interdisciplinarnosti. Ograničavanje broja autora na 2-3 u takvim istraživanjima lako može dovesti do smanjenja potencijalnoga doprinosa istraživanja, ili još gore, natjerati znanstvenike da izostavljaju legitimne suradnike kako bi zadovoljili formalne kriterije. Uzevši u obzir da vrhunska znanost na međunarodnoj razini u pravilu ne počiva na individualnome radu, nego radu većih timova, propisanim se ograničenjima time dodatno smanjuju potencijali za razvoj takve znanosti u RH. Tako vrjednovanje počiva na zastarjelom sustavu brojenja autora, umjesto uzimanje u obzir sofisticiranijih načina procjene doprinosa autora (npr. CRediT) ili poretka autora (prvi, posljednji, dopisni), što načelno Nacionalni kriteriji i priznaju u nekim drugim znanostima. \nIpak, od svih navedenih nedostataka, najslikovitiji primjer neprilagođenosti kvalitativnih i kvantitativnih kriterija može se vidjeti na temelju uvjeta za izbor u redovitoga profesora u tajnome zvanju. Za navedeno radno mjesto traži se ukupno 40 radova (u standardnim omjerima) uz potreban minimalni broj citata od 20. Kada bi se na temelju toga izračunao h-indeks, što se na međunarodnoj razini smatra puno objektivnijim pokazateljem znanstvene produktivnosti, došlo bi se do toga da takav „znanstvenik“ može imati maksimalno h-indeks 4 (a realno vjerojatno 1-3) uz 0 obavljenih radova sa čimbenikom odjeka ili 0 objavljenih radova u WoS-u uopće, što bi u međunarodnim okvirima bilo nedovoljno i za zvanje docenta. Slijedom navedenog, nije jasno zašto bi takva osoba trebala biti nagrađena i unaprijeđena umjesto da joj se uruči izvanredni otkaz ugovora o radu. \nPoštujući specifičnosti navedenog znanstvenog polja i nedvojbeni manjak znanstvene i institucijske „tradicije“ u odnosu druge znanosti i znanstvene discipline, ne može ipak reći da su kriteriji loši jer su prezahtjevni, nego zato što su preblagi za nekoga tko bi trebao imati presudnu ulogu u oblikovanju nacionalne sigurnosne politike ili biti stručnjak za složena pitanja u okviru kriminalističkih istraživanja i forenzičkih analiza. Uz to, pri usklađivanju kriterija ne bi se trebalo voditi kvantitativnome pooštravanju radi samoga pooštravanja i onemogućavanja napredovanja, nego bi oni trebali biti postavljeni tako da čak i ako su postavljeni na temelju realnoga stanja i kadrova, potiču, a ne penaliziraju znanstvenu izvrsnost."]
[1323,"DAVOR PETRINOVIĆ","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti,\nČlanak 36.","Očitovanje Matičnog odbora za interdisciplinarno znanstveno područje – polje sigurnosne i obrambene znanosti\n\nMatični odbor za interdisciplinarno znanstveno područje – polje sigurnosne i obrambene znanosti, na 11. sjednici održanoj od 9. do 11. lipnja 2025. godine donio je mišljenje vezano uz prijedlog Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija.\n\nMatični odbor za interdisciplinarno znanstveno područje - polje sigurnosne i obrambene znanosti (dalje: MO SiOZ) ima suštinske primjedbe na uvjete izbora koji se propisuju u Članak 36. \"Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti\" prijedloga za \"Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije\", (u nastavku Nacionalni kriteriji), kojeg je Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (u nastavku Nacionalno vijeće) uputilo u Savjetovanje s javnošću 14. svibnja 2025.. Sukladno Članak 90. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (u nastavku ZVOZD) matični odbori \"predlažu Nacionalnom vijeću znanstvene i umjetničke elemente Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija\", dok Nacionalno vijeće prema Članak 39. stavak 8 istog Zakona donosi Nacionalne sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije za pojedina znanstvena odnosno umjetnička područja ili polja na prijedlog Rektorskog zbora i nadležnoga matičnog odbora. Prijedlog uvjeta za izbor i/ili reizbor na znanstveno, znanstveno-nastavno radno ili nastavno radno mjesto, odnosno u naslovnog nastavnika i naslovnog znanstvenika u interdisciplinarnom znanstvenom području u polju sigurnosnih i obrambenih znanosti utvrđen je na 5. sjednici MO SiOZ, održanoj 21. studenog 2024., te je prijedlog dostavljen Nacionalnom vijeću u dopisu od 22. studenoga 2024. Suština prijedloga MO SiOZ je definirana u tri odredbe:\n\n• Nastavnik ili znanstvenik koji se bira na znanstveno-nastavno, znanstveno ili nastavno radno mjesto, odnosno u naslovnog nastavnika i naslovnog znanstvenika u interdisciplinarnom znanstvenom području u polju sigurnosnih i obrambenih znanosti, mora zadovoljiti kriterije propisane za izbor na više radno mjesto ili reizbor na postojeće radno mjesto, odnosno izbor u naslovnog nastavnika i naslovnog znanstvenika, u jedno od znanstvenih područja/polja (čl. 2. Pravilnik o znanstvenim i interdisciplinarnim područjima, poljima i granama te umjetničkom području, poljima i granama), pri čemu radovi temeljem kojih zadovoljava kriterije za izbor/reizbor moraju tematski pripadati polju sigurnosnih i obrambenih znanosti, a najmanje pola propisanih uvjeta mora ostvariti objavljivanjem interdisciplinarnih radova, odnosno radova kojima se spajaju najmanje dvije znanstvene discipline, ili objavljivanjem najmanje jednog samostalnog interdisciplinarnog znanstvenog rada nakon prethodnog izbora, a koju interdisciplinarnost utvrđuje i posebno obrazlaže stručno povjerenstvo.\n\n• PRIJELAZNO RAZDOBLJE po uzoru na prijedlog Rektorskog zbora: Na zahtjev pristupnika koji se bira na više znanstveno(-nastavno) radno mjesto ili se ponovo bira na isto znanstveno(-nastavno) radno mjesto, a kojemu je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija, na njegov će se taj prvi slijedeći izbor primijeniti  Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja NN 111/2022 (26.9.2022.) .\n\n• Vezano uz horizontalne kriterije izbora, prijedlog MO SiOZ je da se na kandidate koji se biraju u našem polju primjenjuju jednaki uvjeti kao i za matična područja i pripadajuća polja temeljem kojih ostvaruju uvjete izbora.\n\nU obrazloženju ovog prijedloga, MO SiOZ je detaljno elaborirao razloge zbog kojih smatra da nije moguće propisati jedinstvene zajedničke kriterije za ovo polje kao što je to učinjeno u prijedlogu Nacionalnih kriterija. Prijedlog MO SiOZ se izravno naslanja na prijedloge uvjeta koje su svi drugi Matični odbori pripremili i dostavili Nacionalnom vijeću za znanost visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za svoja matična područja i polja i koji su ugrađeni u predložene Nacionalne kriterije. Većina postojećih i budućih sveučilišnih nastavnika koji bi se birali na znanstveno nastavna radna mjesta u polju Sigurnosne i obrambene znanosti Interdisciplinarnog područja svoje je formalno obrazovanje stekla u raznovrsnim područjima i poljima u kojima su stekli i doktorate znanosti i u kojima znanstveno djeluju. Zbog toga bi donašanje nekih zajedničkih (univerzalnih) kriterija specifično baš za polje Sigurnosne i obrambene znanosti (kao što je učinjeno u prijedlogu Nacionalnih kriterija) bilo nemoguće zbog takve raznorodnosti formalnog obrazovanja osoba koje bi se birale (ili su se već birale) u polju za koje je zadužen MO SiOZ. Dostavljenim prijedlogom MO SiOZ, tražimo da kandidati ostvaruju uvjete u bilo kojem polju koje je najbliže njihovom formalnom obrazovanju i znanstveno-nastavnom djelovanju, te pored toga tražimo da pri izboru dokažu i interdisciplinarni karakter svog znanstvenog rada, jer bez toga je prirodnije da se biraju upravo u svom matičnom području i polju, a ne u interdisciplinarnom području u koje je svrstano naše polje. To je iskazano kroz završni dio prijedloga uvjeta izbora … „moraju tematski pripadati polju sigurnosnih i obrambenih znanosti, a najmanje pola propisanih uvjeta mora ostvariti objavljivanjem interdisciplinarnih radova, odnosno radova kojima se spajaju najmanje dvije znanstvene discipline, ili objavljivanjem najmanje jednog samostalnog interdisciplinarnog znanstvenog rada nakon prethodnog izbora, a koju interdisciplinarnost utvrđuje i posebno obrazlaže stručno povjerenstvo.“.\n\nU prijedlogu Nacionalnih kriterija u Članak 36. stavak 1 se propisuje:\n(1) Za izbor na radno mjesto u Interdisciplinarno znanstveno područje, polju Sigurnosne i obrambene znanosti pristupnik mora ispunjavati opće kriterije iz članka 5. i horizontalne kriterije iz članaka 6. i 7. ovih Nacionalnih kriterija te kriterije propisane ovim člankom, pri čemu radovi na temelju kojih pristupnik zadovoljava kriterije za izbor odnosno reizbor moraju tematski pripadati polju Sigurnosne i obrambene znanosti, a najmanje pola propisanih kriterija mora ostvariti objavljivanjem interdisciplinarnih radova odnosno radova kojima se spajaju najmanje dvije znanstvene discipline ili objavljivanjem najmanje jednog samostalnog interdisciplinarnog rada nakon prethodnog izbora, a čiju interdisciplinarnost utvrđuje i obrazlaže stručno povjerenstvo. \n\nOva preuzeta odredba je sukladna prijedlogu MO SiOZ, ali se zatim u stavcima 2. do 10. istog članka propisuju specifični (novi) uvjeti baš za polje Sigurnosne o obrambene znanosti koji nisu bili dio dostavljenog prijedloga MO SiOZ već su upravo u suprotnosti s obrazloženim prijedlogom koji navodi da pristupnici moraju zadovoljiti kriterije propisane za izbor na više radno mjesto ili reizbor na postojeće radno mjesto, odnosno izbor u naslovnog nastavnika i naslovnog znanstvenika, u jedno (bilo koje) od znanstvenih područja/polja (čl. 2. Pravilnik o znanstvenim i interdisciplinarnim područjima, poljima i granama te umjetničkom području, poljima i granama) a koji su propisani predloženim Nacionalnim kriterijima. Odredba iz Članak 36. stavak 1 prijedloga Nacionalnih kriterija samo dodatni uvjet koji pristupnik mora ispuniti da bi se birao baš u interdisciplinarnom području, polju Sigurnosnih i obrambenih znanosti, a ne u polju temeljem kojih ostvaruje osnovne uvjete izbora. \nMO SiOZ smatra da se jedino na predloženi način osigurava nediskriminatorni pristup izboru u ovom polju svim pristupnicima s formalnim obrazovanjem i primarnom znanstvenom i stručnom djelatnosti iz raznovrsnih područja i polja znanosti, jer upravo polje Sigurnosnih i obrambenih znanosti nužno traži takvu interdisciplinarnost, pa bi specifično propisani uvjeti u prijedlogu Nacionalnih kriterija sigurno narušili temeljni aspekt ove nužne interdisciplinarnosti."]
[1324,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti,\nČlanak 36.","Komentar na članak 36., st. (5)  „U radove druge skupine (a2) ubrajaju se radovi objavljeni u znanstvenim časopisima zastupljenim u bazama PsycInfo, ProQuest Social Science Premium Collection, Compendex, Geobase, SocIndex, Academic Search Complete, Education Research Complete, Inspec, SCI-EXP, SSCI, A&HCI, Westlaw, LexisNexis, LISA – Library and Information Science Abstracts, Nature Indeks, Medline, EconLit ili HeinOnline te bibliografskim zbirkama i modulima uključenim u navedene baze relevantnim za polje Sigurnosne i obrambene znanosti.“  \n\nSCI-EXP, SSCI i A&HCI su citatni indeksi koji su dio WoSCC baze koje je navedena u kategoriji a1. Ne mogu u isto vrijeme biti a1 i a2, osim ako se u a1 neće ubrajati samo radovi u ostalim WoSCC citatnim indeksima (ESCI, CPCI i BKCI). Nature Index se ne može pretražiti prema autorima i ne koristi se u svrhu vrednovanja pojedinih znanstvenika. Umjesto navođenja baza poimence, predlažemo izraz \"relevantne baze za polje Sigurnosne i obrambene znanosti\"."]
[1325,"IVAN SABOL","Kriteriji za izbor na radno mjesto u polju Sigurnosne i obrambene znanosti,\nČlanak 36.","Tablica 19. Zbog neujednačenosti prezentacije postoji tipfeler \"+b\" umjesto a3\nIonako je suvišno jer na prethodnim tablicama \"Ukupno\" nije bilo matematički razrađeno.\nRazmotriti kako unificirati nazivlje i definicije i sadržaj dijelova dokumenta \"Nacionalni kriteriji...\". Trenutno su definicije ponekad dane prije a ponekad poslje kriterija.. \nSt 8 Prezentacija izračuna doprinosa je nekonzistentna"]
[1326,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Kriteriji za izbor na radno mjesto u interdisciplinarno područje znanosti polju Biotehnologija i području Biomedicina i zdravstvo,\nČlanak 37.","Komentar na članak 37. , st. (3) „Kvalitativnim kriterijima propisano je koje kriterije mora zadovoljavati određeni udio radova od ukupnog potrebnog broja radova za radno mjesto prema scientometrijskim analizama. Baze koja se koriste u svrhu utvrđivanja čimbenika odjeka (IF) odnosno kvartila (Q1 do Q4) znanstvenog časopisa u kojem je objavljen rad su JCR ili SJR za godinu objavljivanja rada ili za godinu u kojoj je podnesen zahtjev za izbor na radno mjesto, ovisno o tome što je povoljnije za pristupnika.“   \n\nJIF se računa samo za radove u WoSCC-u, nema ga u SJR-u. U ovom slučaju, uporabom isključivo JIF-a, zanemaruju se kvartili iz JCI-a i SJR-a. Potrebno je uskladiti s ostalim područjima."]
[1327,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na radno mjesto u Umjetničko interdisciplinarno područje znanosti i umjetnosti,\nČlanak 38.","stavak 5. U cijelome aktu potrebno je koristiti formulaciju \"od pokretanja postupka prethodnog izbora\", što je na nekoliko mjesta ispravno navedeno, a na nekoliko mjesta se i dalje navodi \"od posljednjeg izbora\", jer u suprotnome rezultati postignuti između pokretanja postupka i izbora (što može trajati nekoliko mjeseci) ne mogu biti vrednovani niti u jednom postupku.    stavak 6. (6) Za izbor u naslovnog nastavnika potrebno je ostvariti 20 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od navedenih u stavcima 1., 2., 3. i 4. ovog članka za izbor na redovito radno mjesto. \nOvaj stavak treba izbaciti.\nObrazloženje: Očekuje se da nastava na Sveučilištu bude izvedena jednako kvalitetno bez obzira izvodi li ju nastavnik na radnom mjestu ili naslovni nastavnik. Studenti imaju pravo na to. Jedan od čimbenika koji na to utječe je iskustvo u izvođenju nastave, a ono proistječe iz broja održanih radnih sati. Stoga nema nikakve osnove za to da je naslovnom nastavniku za jednako postignuto iskustvo dovoljno pet puta manje održane nastave nego nastavniku na znanstveno-nastavnom radnom mjestu."]
[1328,"SVEUČILIŠTE VERN","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA III.","U Nacionalnim kriterijima na kraju glave djela drugog glave III. predlažemo razmotriti dopunu novom glavom VI. pod naslovom „Horizontalna mobilnost“. Navedeno je potrebno dodavanjem novih glava izričito utvrditi za znanstveno-nastavna radna mjesta, a u svrhu smanjenja opterećenja rada matičnih odbora. Predlažemo da u novoj glavi VI. bude između ostalog izričito navedeno sljedeće: „(1.) Sveučilište, fakultet ili akademija može u skladu sa svojim aktima potvrditi važeći izbor pristupnika na znanstveno-nastavno radno mjesto, koji je provelo drugo sveučilište, fakultet ili akademija u okviru izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto ili u naslovnog nastavnika, pri čemu time rokovi trajanja izbora koji su propisani odlukom o izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto ili u naslovnog nastavnika počinju ponovno teći datumom donošenja odluke o potvrdi. Sveučilište, fakultet ili akademija dužno je prije donošenja odluke o potvrdi iz ovog članka provjeriti zadovoljava li pristupnik i dodatne kriterije iz članka 39. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti. (2.) Osobama izabranim na znanstveno-nastavno radno mjesto kojima za vrijeme trajanja izbora prestane radni odnosi na tom radnom mjestu ostaju naslovni nastavnici do trenutka isteka roka propisanog odlukom o izboru na znanstveno-nastavno radno mjesto.“ Na isti način potrebno je utvrditi glave za izbore provedene za umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta iz umjetničkog područja te za naslovne nastvanike koje ispunjavaju navedene kriterije, i to na odgovarajućim mjestima u Nacionalnim kriterijima."]
[1329,"SERGEJ FILIPOVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO I ZNANSTVENO RADNO MJESTO,\nGLAVA III.","Poštovani,\n\nu skladu s mojim komentarom u poglavlju vezanom uz horizontalne kriterije, smatram da zaista nema smisla ovdje izdvajati nastavne kriterije koje znanstvenici s instituta ne moraju ostvarivati, čime se znanstveno-nastavna radna mjesta stavljaju u nepovoljnu poziciju. Smatram da bi kriterije navedene u uvom poglavlju trebalo prabaciti u horizontalne kriterije, pri čemu bi nastavnik birao iz kojeg od tri područja će biti kriteriji koje ostvaruje. Također, objavljivanje rada sa studentom ne treba vezivati isključivo uz završne, diplomske ili specijalističke radove. Prenosim i ovdje svoj komentar iz poglavla vezanog uz horizomtalne kriterije:\n\nPoštovani,\n\nčitajući prijedlog Pravilnika, uočio sam neke manje i veće nelogičnosti koje iznosim u nastavku.\n\nHorizontalni kriteriji ne uzimaju u obzir razliku između znanstvenika zaposlenih na institutima i znanstvenika zaposlenih na sveučilištima, odnosno kriteriji su prije svega prilagođeni znanstvenicima zaposlenim na institutima, dok su znanstveno-nastavna zvanja i priroda njihovog rada zanemareni. Naime, znanstveno-nastavnim radnim mjestima radno je vrijeme podijeljenu u omjeru 50:50 između znanstvenog i nastavnog rada, a ovaj Pravilnik nastavu u potpunosti zanemaruje i očekuje jednake kriterije za znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja. Napominjem da i jedni i drugi znanstvenici imaju jednak koeficijent složenosti poslova.\n\nNadalje, dok instituti žive od projekata, sveučilišta su zadužena i za nastavu te se ne može očekivati da sveučilišni znanstvenici rade na jednakom broju projekata kao i znanstvenici s instituta. Isto tako, propisivanje novčanog iznosa vrijednosti nekog projekta nema veze sa znanstvenom izvrsnošću ni rezultatima projekta, osobito u području humanističkih znanosti, stoga propisani iznos treba iz Pravilnika izbaciti.\n\nPredlažem sljedeće: neka se uz kriterije navedene u čl. 6. i 7. uvede i dodatni članak koji bi se bavio kriterijima nastavnog doprinosa. Nakon toga treba odrediti ukupan broj kriterija koji se trebaju ostvariti za napredovanje u zvanje, pri čemu bi pristupnik morao zadovoljiti određen broj kriterija ovisno o zvanju, a bez obzira iz kojeg od tri područja kriterija su ti kriteriji ostvareni. Na taj bi se način i znanstveno-nastavna zvanja stavilo u ravnopravni položaj, a i omogućilo da znanstvenici koji su znanstveno nadareniji više ostvaruju u znanstvenim kriterijima, znanstvenici koji su odlični menadžeri više ostvaruju u institucijskim kriterijima, a znanstvenici koji su odlični nastavnici više ostvaruju u nastavnim kriterijima.\nPredlažem sljedeće nastavne kriterije:\n\n1. održan broj sati nastave\n2. mentorstvo studentima na završnim i diplomskim radovima\n3. objavljen znanstveni rad sa studentom (bez da to mora biti završni ili diplomski rad)\n4. uvođenje novog kolegija\n5. autorstvo sveučilišnog udžbenika ili priručnika\n6. autorstvo recenziranih nastavnih materijala\n7. studentski rad pod mentorstvom nagrađen dekanovom ili rektorovom nagradom\n8. održana javna predavanja, tribine ili radionice u svrhu popularizacije znanosti\n9. koordiniranje rada s nastavnim bazama\n10. sudjelovanje u izradi novog studijskog programa\n11. recenzija novog studijskog progra,a\n12. održavanje gostujućeg predavanja na inozemnoj visokoškolskoj instituciji\n\nU slučaju potrebe dodatne razrade kriterija, stavljam se na raspolaganje.\n\nSrdačno\n\ndr. sc. Sergej Filipović\nFilozofski fakultet Osijek, Odsjek za povijest"]
[1330,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","GLAVA III.,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO ","U predloženom članku 39. navodi se da pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju imati ispunjen samo jedan kriterij – održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi, dok se za više razine (izvanredni, redoviti, redoviti u trajnom izboru) uz nastavni angažman dodatno zahtijevaju nastavni doprinosi prema članku 40. \nMeđutim, u samom članku 40. predloženi su i kriteriji nastavnog doprinosa za izbor u docenta, što stvara nedosljednost između članaka i može izazvati zabunu u tumačenju uvjeta za izbor.\nStoga predlažemo:\n● uskladiti članak 39 i članak 40 tako da je jasno navedeno odnosi li se nastavni doprinos iz članka 40. i na izbor u docenta, ili isključivo na viša znanstveno-nastavna zvanja;\n● ako se namjerava uključiti i nastavni doprinos kao uvjet za izbor u zvanje docenta, to mora biti izričito navedeno i u članku 39. stavku 1;\n● u suprotnom, treba iz članka 40. izostaviti kriterije koji se odnose na zvanje docenta, kako bi se izbjegla konfuzija i osigurala jasnoća kriterija za sve razine zvanja.\nKao što je trenutno formulirano, kriteriji djeluju nedosljedno i neusklađeno, što može otežati tumačenje i provedbu u postupcima izbora te otvoriti prostor za pravne i proceduralne nesigurnosti."]
[1331,"IVAN SABOL","GLAVA III.,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA ZNANSTVENO-NASTAVNO ","Glava 3 opet počinje bez nekog uvodnog članka nego sa direktnim nabrajanjem što nije usklađeno kroz dokument."]
[1332,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39.\nMolimo pojasniti značenje „standardnih ekvivalentnih radnih sati u nastavi“ (definirati u Članku 3.)."]
[1333,"IVAN ZUPANC","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Primjedba na članak 39, stavak 6.\n(6) Za izbor u naslovnog nastavnika potrebno je ostvariti 20 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od navedenih u stavcima 1., 2., 3. i 4. ovog članka za izbor na redovito radno mjesto.\nOvaj stavak treba izbaciti.\nObrazloženje: Očekuje se da nastava na Sveučilištu bude izvedena jednako kvalitetno bez obzira izvodi li ju nastavnik na radnom mjestu ili naslovni nastavnik. Studenti imaju pravo na to. Jedan od čimbenika koji na to utječe je iskustvo u izvođenju nastave, a ono proistječe iz broja održanih radnih sati. Stoga nema nikakve osnove za to da je naslovnom nastavniku za jednako postignuto iskustvo dovoljno pet puta manje održane nastave nego nastavniku na znanstveno-nastavnom radnom mjestu."]
[1334,"SVEUČILIŠTE VERN","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se preoblikovanje stavka 7. i usklađivanje s terminologijom korištenom u preostalom tekstu Nacionalnih kriterija."]
[1335,"SVEUČILIŠTE VERN","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Stavak 6. protivan je odredbi članka 53. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti jer nije predviđeno da se za izbore u naslovne nastavnike utvrđuju drugačiji kriteriji od onih za izbore na radna mjesta, a posebice se predlaže brisanje pojma \"redovito\" kao nepotrebno te predlažemo izbaciti jer ne postoji \"redovito radno mjesto\" u sustavu visokog obrazovanja i znanosti."]
[1336,"SVEUČILIŠTE VERN","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Smatramo da je u stavcima 2., 3. i 4. članka 39. Nacionalnih kriterija prenisko određen uvjet nastavnog opterećenja te predlažemo usklađenje s odredbama Kolektivnog ugovora za znanost i visoko obrazovanje. Također, preblago su određeni kriteriji nastavnog doprinosa."]
[1337,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","čl. 39. st. 1. \nOvim kriterijem izravno se diskriminira osobe koje prethodno nisu bile zaposlene na asistentskim pozicijama iako su doktorirale."]
[1338,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se izmjena članka 39. stavak 5. kako slijedi:\n\n(5) Kriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije nastavnog rada, provedene nakon prethodnog izbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako je prosječna ocjena nastavnog rada, izražena na Likertovoj skali (ili drugoj skali koju koristi visoko učilište), u skladu s propisanim pragom iz akta institucije, a koji ne smije biti niži od središnje vrijednosti skale, koja označava neutralnu ocjenu. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada, koja se mogu uzeti u obzir uz studentsku evaluaciju.\n\nObrazloženje:\nLikertova skala je uobičajena za mjerenje studentskog zadovoljstva i široko je rasprostranjena među sveučilištima u Hrvatskoj (pri čemu većina koristi skalu od 1 do 5, s ocjenom 3,0 kao srednjom vrijednošću). Prijedlog zadržava metodološku jasnoću, ali ostavlja autonomiju institucijama da prag definiraju u skladu s vlastitim aktima, uz uvjet da on ne bude ispod razine koja označava neutralan ishod."]
[1339,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","stavak a  Prema čl. 39., st. 1., za radno mjesto docenta nije potrebno ispuniti niti jedan kriterij nastavnog doprinosa. Stoga treba pročistiti cijeli članak 40. i izbrisati posebne kriterije za docenta.  stavak j) i k)\nPredlaže se brisanje „gostujući” ili dodavanje „kao nastavnik ili gostujući nastavnik”.  Obrazloženje: Točkama (j) i (k) ovog članka diskriminirani su povratnici koji su predavali na inozemnom sveučilištu na engleskom jeziku više godina, ali kao zaposlenici inozemnog sveučilišta, a ne kao gostujući nastavnici."]
[1340,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39.\nKOMENTAR: U Kriterijima nigdje nije dana definicija “standardnih ekvivalentnih radnih sati u nastavi”, tako da je članak 39. u tom dijelu potpuno nejasan. Ukoliko se mislilo na kontakt sate iz Kolektivnog ugovora za znanost i visoko obrazovanje (NN 9/2019) tada je članak 39. u tom dijelu pogrešno napisan, jer je obveza zaposlenika na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u nastavi iznosila 150 kontakt sati u jednoj akademskoj godini (što odgovara broju od 810 radnih sati). Ovako kako je napisano ispada da zaposlenik na znanstveno-nastavnom radnom mjestu mora odraditi 810 kontakt sati u pet akademskih godina, a što je više od njegove radne obveze u tom razdoblju (150 kontakt sati x5 = 750 kontakt sati). Navedeno bi značilo da zaposlenik na znanstveno-nastavnom radnom mjestu mora raditi prekovremeno u nastavi da bi ispunio predmetni kriterij za izbor na više znanstveno-nastavno radno mjesto."]
[1341,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39.\nKOMENTAR: Pri definiranju kriterija za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto potrebno je postići ravnopravnije vrednovanje nastavnih elemenata u odnosu na znanstvene elemente."]
[1342,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se dodavanje novog stavka koji glasi: „Potreban minimalni broj ekvivalentnih sati održane nastave za pojedino radno mjesto iz ovog članka umanjuje se proporcionalno udjelu radnog vremena u slučaju kada pristupnik ima sklopljen ugovor o radu na nepuno radno vrijeme na znanstveno-nastavnom radnom mjestu.“"]
[1343,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se dodavanje novog stavka koji glasi: „Kod izbora na slobodno radno mjesto 2., 3. ili 4. razine, pristupnik mora dokazati da je održao najmanje kumulativan broj ekvivalentnih sati nastave koji su propisani ovim člankom za sva niža radna mjesta i radna mjesto na koje se bira.“"]
[1344,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se brisanje stavka 6."]
[1345,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39. stavak 5.\n\nPredlaže se izmijeniti stavak 5. na način da on sada glasi: „Kriterij za izbor na više radno mjesto za sva znanstveno-nastavna radna mjesta su prosječne ocjene institucijskog istraživanja kvalitete ukupnog nastavnog rada ili prosječne ocjene na rezultatima  studentskih anketa koju provodi visoko učilište, a nakon prethodnog izbora. Za znanstveno-nastavna radna razine 1 prosječna ocjena nastavne aktivnosti mora biti najmanje 70% prosječne ocjene visokog učilišta na kojem se nastava izvodi. Za radna mjesta razine 2 prosječna ocjena ukupne nastavne aktivnosti mora biti najmanje 80% prosječne ocjene visokog učilišta na kojoj se nastava izvodi. Za radna mjesta razine 3 prosječna ocjena mora biti najmanje 85% prosječne ocjene visokog učilišta na kojem se nastava izvodi. Za radna mjesta razine 4 prosječna ocjena ukupne nastavne aktivnosti mora biti najmanje 90% prosječne ocjene visokog učilišta na kojem se nastava izvodi. U slučaju da zaposlenik izvodi nastavu na više visokih učilišta, prosječna ocjena se izračunava u zbroju prosječnih ocjena, a razmjerno udjelu nastave na svakom visokom učilištu.“"]
[1346,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","S obzirom da su u tijeku pregovori za novi Kolektivni ugovor za znanost i visoko obrazovanje u kojem postoji mogućnost da će doći do redefiniranja pondera za preračunavanje kontakt sati u radne snage, predlažemo da se umjesto egzaktnog broja ekvivalentnih radnih sati obveza iskaže u obliku postotka u odnosu na nastavnu normu u standardnoj raspodjeli radnog vremena. \n\nPredlaže se povećanje minimalnog broja ekvivalentnih radnih sati za radna mjesta izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru na 40% standardne norme u petogodišnjem periodu sukladno važećem kolektivnom ugovoru (u sadašnjem prijedlogu je 20%)."]
[1347,"LJUDEVIT HANŽEK","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Zaposlenici na znanstveno-nastavnim radnim mjestima u startu su u diskriminiranom položaju u odnosu na zaposlenike na znanstvenim radnim mjestima. Naime, zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima, prema trenutno važećem Kolektivnom ugovoru, 45% svojega radnog vremena trebaju posvetiti znanstvenom istraživanju, dok zaposlenici na znanstvenim radnim mjestima znanstvenom istraživanju trebaju posvetiti 90% svojega radnog vremena. No, i od jednih i drugih očekuje se zadovoljenje istih znanstvenih kriterija za napredovanje na više radno mjesto (npr. horizontalni kriteriji iz ovog dokumenta, te svi kriteriji specifični za pojedina znanstvena područja i polja), a zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima moraju još zadovoljiti i nastavne kriterije za napredovanje. Toj se diskriminaciji sad pridužuje i odredba iz članka 39, stavka 6 ovog dokumenta, prema kojoj je za izbor u naslovnog nastavnika potrebno ispuniti 20% radnih sati u nastavi u odnosu na radne sate koje treba ispuniti netko tko se bira u isto znanstveno-nastavno radno mjesto. To efektivno znači da netko tko radi u istraživačkoj instituciji može negdje kao vanjski suradnik relativno lako prikupiti potreban fond radnih sati u nastavi, steći naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto i time u nekoj situaciji konkurirati nekome tko je čitav svoj profesionalni put gradio u znanstveno-nastavnoj vertikali. To je produbljivanje nepravde prema znanstveno-nastavnim radnim mjestima, stoga bi trebalo čim prije biti ispravljeno. Najlakši način za to je da se zaposlenima na znanstveno-nastavnim radnim mjestima umanje znanstveni kriteriji (horizontalni kriteriji, radovi, konferencije...) koje trebaju ispuniti za napredovanje na više radno mjesto."]
[1348,"JAKOV ERDELJAC","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","(5) Ukoliko profesor nema valjanih anketnih rezultata, dakle onih koji prelaze 50% dolazaka na kolegij, trebaju se uzeti u obzir sve ankete."]
[1349,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","St. 6.:\nOdredba je bitno diskriminatorna prema nastavnicima zaposlenim na znanstveno-nastavnim i radnim mjestima koji konkuriraju za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto, jer moraju ispunjavati iste znanstvene uvjete, a čak pet puta više standardnih ekvivalenata radnih sati od kandidata prethodno izabranog u naslovnog nastavnika. Predlaže se ukidanje odredbe i izjednačavanje potrebnih standardnih ekvivalenata radnih sati nastavnika zaposlenih na znanstveno-nastavnim radnim mjestima i naslovnih nastavnika."]
[1350,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Značajno se smanjuju nužni nastavnički uvjeti za izbor na više radno mjesto čime se izrazito olakšava ulazak znanstvenika s instituta (koji se bave isključivo znanošću) u sustav radnih mjesta na sveučilištu. Na ovaj način se degradira rad nastavnika na sveučilištima koji su za ispunjavanje znanstvenih uvjeta imali samo 50% radnog vremena (u odnosu na kolege s instituta), a ostalih 50% vremena morali su ispunjavati nastavu aktivnost."]
[1351,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39. navodi minimalan broj standardnih ekvivalentnih radnih sati u nastavi koje moraju imati kandidati za izbor na pojedino znanstveno-nastavno radno mjesto. Predložene vrijednosti su premale odnosno daleko ispod razine koju tijekom svoje karijere odrade sveučilišni nastavnici. Neposredan rad sa studentima je dominantan i najvrijednije način stjecanja i usavršavanja nastavnih vještina koje se 'bruse' u godinama u ciklusima:  priprema nastave – izvođenje nastave - analiza povratnih informacija od studenata - revidiranje nastavnih metoda i materijala za idući nastavni ciklus. Suprotno tomu, po novim kriterijima praktički simbolično iskustvo u radu sa studentima smatra se dostatnim za izbor, čak i na najviša znanstveno-nastavna radna mjesta u sustavu.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[1352,"PALMA KARKOVIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","ODSJEK ZA POVIJEST UMJETNOSTI, Filozofski fakultet u Rijeci:\nČl. 39. (6) \"Za izbor u naslovnog nastavnika potrebno je ostvariti 20 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od navedenih u stavcima 1., 2., 3. i 4. ovog članka za izbor na redovito radno mjesto.\"\nKomentar: odredba je diskriminatorna za sveučilišne nastavnike. Osoba koja drži samo 30 sati nastave u pet godina može biti izabrana u naslovnog nastavnika (čl. 39, st. 6), dok se od nastavnika na fakultetima očekuje više od 4000 sati u istom razdoblju. Kriteriji je nepravedno postavljen jer ne prati stvarni rad sveučilišnih nastavnika, potrebno ga je odbaciti ili korigirati."]
[1353,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39. stavak 2. i stavak 3.\nSmatramo da su propisani premali iznosi ekvivalentnih radnih sati koje pristupnik treba ostvariti od zadnjeg izbora. Naime, navedeni iznos od 810 ekvivalentnih radnih sati se ostvaruje sa samo 150 kontakt sati predavanja – što odgovara jednogodišnjoj nastavnoj normi nastavnika (kako je propisana kolektivnim ugovorom)!\n\nČlanak 39. stavak 6.\nNeprimjereno je korištenje reduciranih kriterija za naslovne nastavnike.\nNaime, članak 53. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti kaže:\n„Naslovni nastavnik, naslovni znanstvenik odnosno naslovni suradnik je osoba koja nije u radnom odnosu s visokim učilištem odnosno znanstvenim institutom, ali ispunjava kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno, nastavno i suradničko radno mjesto.”\nDakle, po Zakonu, naslovni nastavnici/znanstvenici moraju ispuniti jednake kriterije kao i standardni nastavnici/znanstvenici. Članak 53. stavak 3. Zakona također kaže da se naslovni nastavnici biraju u skladu s odredbama i kriterijima koji vrijede za standardne nastavnike."]
[1354,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","St. 6.:\nOdredba je bitno diskriminatorna prema nastavnicima zaposlenim na znanstveno-nastavnim i radnim mjestima koji konkuriraju za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto, jer moraju ispunjavati iste znanstvene uvjete, a čak pet puta više standardnih ekvivalenata radnih sati od kandidata prethodno izabranog u naslovnog nastavnika. Predlaže se ukidanje odredbe i izjednačavanje potrebnih standardnih ekvivalenata radnih sati nastavnika zaposlenih na znanstveno-nastavnim radnim mjestima i naslovnih nastavnika."]
[1355,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 14 st. 2 i čl. 19 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava) u odnosu na čl. 2 st. 2 Zakona o suzbijanju diskriminacije.\nSveučilišni profesori na svojem radnom mjestu imaju nastavne i znanstvene obaveze, dok znanstvenici na institutima imaju isključivo znanstvene obveze. \nPredloženi kriteriji dodatno favoriziraju znanstvenike zaposlene na institutima u odnosu na sveučilišne profesore, iako obje skupine prolaze kroz jednak postupak napredovanja u pogledu znanstvenih kriterija. Osobe zaposlene na znanstveno-nastavim radnim mjestima, za razliku od znanstvenika na institutima, uz znanstveni rad moraju ispunjavati i opsežne nastavne obveze, budući da 45% radnog vremena provode u nastavi, što je definirano Kolektivnim ugovorom iz 2019. (čl. 67.).\nTime se dio radnog vremena predviđen za ispunjavanje uvjeta određenih Kriterijima značajno razlikuje (45% u odnosu na 90% radnog vremena).\nNavedeno postupanje predstavlja neizravnu diskriminaciju jednog dijela zaposlenika unutar sustava."]
[1356,"ZORAN JEŽIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Odbor za osiguravanje i unaprjeđivanje kvalitete Sveučilišta u Rijeci predlaže da se članak 39. stavak 5 tekst promijeni na sljedeći način: \n\n\nKriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije, provedeni nakon prethodnog izbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako prosječna ocjena nastavnog rada, na skali od 1 do 5, iznosi najmanje 3,0. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada. Pozitivna potvrda o rezultatima institucijskog vrednovanja kvalitete nastavnog rada može se izdati samo ako je nakon prethodnog izbora ostvarena pozitivna studentska evaluacija."]
[1357,"MATEJ TRPIN","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nS obzirom da za znanstveno-nastavna radna mjesta (uz dodatni rad sa studentima) postoje dodatni kriteriji u odnosu na znanstvena radna mjesta, nameće se pitanje zašto dodatni kriteriji ne postoje i za znanstvena mjesta i/ili zašto su znanstveni kriteriji jednaki i za znanstvena i znanstveno-nastavna radna mjesta. Drugim riječima, rad sa studentima se vrednuje samo kroz dodatni posao i uvjete, dok su broj radova i projekata na kojima je potrebno sudjelovat jednaki i za znanstveno-nastavna i za znanstvena radna mjesta, što ova zadnja stavlja u puno povoljniji položaj, i u smislu radnog opterećenja i u smislu obaveza i uvjeta za napredovanje."]
[1358,"REBEKA MESARIĆ ŽABČIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Poštovani,\n\nSmatram da su u prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija za ustroj znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih, znanstvenih i nastavnih radnih mjesta sadržana brojna postroženja koja će izrazito nepovoljno djelovati na buduće mogućnosti napredovanja znanstvenika.\n\nU svojoj znanstvenoj karijeri spomenuti su kriteriji više puta postrožavani pa se nameće pitanje koji je cilj i svrha konstantnog postrožavanja istih?\n\nKao  predsjednica Hrvatskog demografskog društva moram istaknuti da je demografija kao relativno mala struka u odnosu na ostale društvene znanosti, u znatno podređenom položaju. Na primjer, ukupan broj časopisa \nu svijetu koji se bave demografskim temama je osjetno manji od npr. \nbroja psiholoških časopisa. Iz sličnih je razloga i teže dobiti \nznanstveni projekt koji se bavi demografijom a posebno je teško dobri \nprojekt koji nosi velike financije. \n\nPosebno problematičnim smatram nove horizontalne kriterije za\nnapredovanje i smatram da bi njih u potpunosti trebalo izbaciti iz\npravilnika.\n\nDo prije samo petnaestak godina se na viša radna mjesta napredovalo\npraktički automatizmom. Postavlja se pitanje imaju li oni koji su do\nnajviših radnih mjesta napredovali po puno blažim kriterijima (možda i\nuz preskakanje pojedinog zvanja ili radnog mjesta, što je sada nemoguće)\nmoralno pravo sada nametati značajno postrožavanje kriterija za\nnapredovanje.\n\nPostrožavanje kriterija za napredovanje, u kombinaciji s nižim plaćama i\nlošijim uvjetima rada u znanosti u odnosu na Zapadnu Europu, bi moglo\nrezultirati daljnjim iseljavanjem mlađih hrvatskih znanstvenika u\nbogatije države. Takav bi proces dodatno pogoršao već ionako vrlo lošu\ndemografsku sliku Hrvatske.\n\nUz to, stalne promjene i postrožavanja pravilnika unose nepotreban kaos\nu sustav, što je kontraproduktivno. Znanstvenici su prisiljeni biti i\nadministratori za svoje projekte što je za njih dodatno opterećujuće,\n\nLijepi pozdrav,\n\ndr.sc. Rebeka Mesarić Žabčić\nznanstvena savjetnica u trajnom zvanju i \npredsjednica Hrvatskog demografskog društva"]
[1359,"SLAVKO BEZEREDI","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","U ime Znanstvenog vijeća Instituta za javne financije:\nčl. 39. Kako bi se pravedno evaluirali slučajevi dugogodišnjeg nastavnog rada pristupnika, bilo bi korisno uz kriterij „od posljednjeg izbora“ staviti opcionalno i kriterij “ukupnog opsega“ (kumulativ). Osobito bi to bilo korektno regulirati u slučaju izbora naslovnog nastavnika, za koje se uz kriterij „od posljednjeg izbora“ može kao opcionalni („ili“) kriterij postaviti npr. ukupni opseg izvedene nastave, ukupni minimalni broj ostvarenih bodova u mentoriranju diplomskih radova, ukupni broj objavljenih radova u koautorstvu sa studentima kojima je pristupnik bio mentor ili komentor."]
[1360,"BOŽIDAR ŠANTEK","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Matični odbor za biotehničke znanosti predlaže promjene članka 39 stavka 6 da glasi: \n(6) Za izbor u naslovnog nastavnika potrebno je ostvariti 30 % standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od navedenih u stavcima 1., 2., 3. i 4. ovog članka za izbor na redovito radno mjesto."]
[1361,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predloženi kriteriji, osobito za izbor na početno znanstveno-nastavno radno mjesto docenta, ali i za sva viša radna mjesta, ne odražavaju realne profesionalne zahtjeve sveučilišnog zanimanja, niti poštuju jednakost u vrednovanju profesionalnih doprinosa onih koji godinama rade u sustavu. Dapače, oni impliciraju strukturalnu neravnotežu i diskriminaciju prema zaposlenima u sveučilišnom sustavu, a posebno paralelno uzevši u obzir sadržaj i postavke horizontalnih kriterija.\n\nOd pristupnika za radno mjesto docenta traži se da prethodno održi 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi. Ta je brojka izuzetno niska – u praksi, to može biti odrađeno tijekom manje od jedne godine rada. Očekivati da netko tko je u svom dosadašnjem profesionalnom razvoju održao ukupno 30 sati predavanja ili 60 sati vježbi bude kvalificiran za znanstveno-nastavno radno mjesto ozbiljna je metodološka i koncepcijska pogreška. Ovdje ne govorimo o izboru na znanstveno radno mjesto, već o znanstveno-nastavnom radnom mjestu koje uključuje (barem) polovicu radnog vremena u nastavi. Jednako tako, za izbore na viša radna mjesta, može biti propisano minimalno 2835 radnih sati u nastavi između dva izbora, što je 70% ukupne petogodišnje nastavne norme - realnije, ali jednako proizvoljno kao i postojeći prijedlog.\n\nNastava nije tehnička funkcija, nego visokoobrazovna djelatnost koja zahtijeva razvoj metodike, pristupa studentima, iskustvo u izvedbi različitih oblika nastave, evaluaciju ishoda učenja i sposobnost refleksivne prakse. Ne postoji utemeljen razlog za pretpostavku da osoba bez nastavnog iskustva (ili s minimalnim iskustvom) može biti „bolji kandidat“ za znanstveno-nastavno radno mjesto od one koja iza sebe ima godine rada u nastavi, uz kontinuiran znanstveni rad. To je jednako apsurdno kao tvrdnja da bi osoba koja je do sada istraživala prehranu mogla biti bolji kuhar od profesionalca, jer „zna više o molekulama“, ili kao da netko tko nikada nije liječio pacijente tvrdi da je kompetentniji od liječnika s godinama kliničkog rada, jer “ima više znanstvenih radova”.\n\nOvakav prijedlog dovodi do toga da osoba koja nikad nije održala ozbiljnu nastavu postane docent. Time se znanstveno-nastavno radno mjesto pretvara u isključivo znanstveno, dok se nastavna dimenzija svodi na simbolički uvjet koji se može zaobići. To izravno krši i odredbe Zakona o visokom obrazovanju koje definiraju dvostruku komponentu rada (nastavnu i znanstvenu) za sveučilišna radna mjesta.\n\nPrihvaćanje ovakvih (ili još nižih) kriterija dugoročno vodi potpunoj marginalizaciji nastavne komponente u visokom obrazovanju. Sveučilišta bi tada postala isključivo znanstvene institucije, bez ikakve garancije o kvaliteti obrazovanja – što nije njihova ni zakonska ni društvena funkcija. \n\nNa kraju, treba opet jasno reći da ovaj prijedlog kriterija, od horizontalnih uvjeta nadalje, sustavno diskriminira zaposlenike na znanstveno-nastavnim radnim mjestima i jednako dosljedno favorizira one sa znanstvenih instituta. Gotovo svaki element prijedloga pokazuje jasnu, teško prikrivenu sklonost prema znanstvenim karijerama izvan sveučilišta, zanemarujući temeljnu misiju sveučilišta: poučavanje, mentoriranje i prijenos znanja. Takav pristup nije samo nepravedan, već dugoročno štetan za čitav visokoobrazovni sustav."]
[1362,"JASMINA ROKOV PLAVEC","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Potpuno se slažem i podržavam kritiku kolega Stanzera i Kušića na ovaj članak. Ovim pravilnikom u potpunosti se obezvrijeđuje nastavni doprinos sveučilišnih nastavnika i asistenata."]
[1363,"DAMIR STANZER","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Smatram da za sva radna mjesta na sveučilištu minimalni broj održanih sati nastave treba znatno povećati u odnosu na ove sitne brojeve. Nedopustivo je da zaposlenici sveučilišta moraju održavati SVAKE GODINE po 810 sati nastave (prema nastavnoj normi koja je za njih zadana) i tek nakon 5 godina s toliko održane nastave (dakle: 4050 sati između svakog izbora) imati priliku za napredovanje, dok za nova radna mjesta pristupnik iz vana mora imati tek smiješno malu satnicu održane nastave. Profesija sveučilišnog asistenta, docenta i profesora nije profesija konobara ili nogometnog selektora - koje navodno \"svaki Hrvat stječe rođenjem\", nego vrlo kompleksna profesija koja se stvara postupno, upravo dugogodišnjim radom - radom u nastavi. Iznenađujuće je da postoje osobe u sustavu koje smatraju da je prethodni rad na institutu ili u industriji sam po sebi stvorio u čovjeku ono \"nastavno\" u sintagmi znanstveno-nastavno radno mjesto. Izuzetno je loše što osobe zaposlene u sveučilišnoj karijeri moraju održati tisuće sati nastave i napredovati tek svakih 5 godina, dok se s druge strane ovakvim \"kriterijima za nastavu\" (Članci 39. i 40.) omogućuje osobama sa strane da se vrlo lagano, praktički bez nastavnog i institucijskog doprinosa, moguće i bez vještina i talenata, zapošljavaju na novootvorena radna znanstveno-nastavna radna mjesta. Ali dodatno i to da im se omogućava i napredovanje na to radno mjesto i nakon 1 godine od prethodnog izbora, pa i to da PRESKAČU RANGOVE ZANIMANJA. Ne razumijem kako to \"doprinosi kvaliteti\" (posebno nastave), ali ni kakve to veze ima sa zakonskim odredbama o diskriminaciji ili jednakoj plaći za jednaki rad. Zašto i izvanredni profesor na sveučilištu ne bi napredovao u redovnog nakon 810 sati nastave (čitaj: 1 godine rada)? Zašto mora čekati 5 godina? Zašto ne bi docent na sveučilištu odmah postao redovni profesor u trajnom izboru, ako zadovoljava znanstvene uvjete? Ne razumijem tu drastičnu diskriminaciju, da je to ljudima sa strane dozvoljeno. No ono što je prilično izvjesno jest - znatan porast broja sveučilišta u Hrvatskoj ako bi se ovako niski sveiučilišni kriteriji kakvi su u člancima 39. i 40. ostvarili."]
[1364,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na stavak (1):\n\n Predlažemo, za pristupnike koji se izabiru na radno mjesto docenta ne zahtjevati prethodno održanu nastavu.  \n\nObrazloženje: Smataramo da uvjet kako je trenutno napisan onemogućava zapošljavanje pristupnika koji dolaze sa znanstvenih institucija i industrije na znanstveno-nastavnom radnom mjesu docenta."]
[1365,"IVOR LONČARIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Uvodi se kriterij da je i za izbor na radno mjesto docenta potrebno imati određeni broj sati u nastavi što prije nije bilo. Ovo je višestruko problematično, jer se na taj način ograničava izbor ljudi koji su prethodno radili na projektima, na institutima, odnosno u inozemstvu na projektima te iz tog razloga nisu držali nastavu, a potencijano su bolji kandidati.\nZa viša radna mjesta, ovi kriteriji također obeshrabruju potencijalno izvrsne znanstvenike da rade na fakultetima ako nisu radili u nastavi u proteklih 5 godina. Predlaže se mogućnost zamjene s jednim od drugih kriterija nastavnog doprinosa:\n\n(1) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju imati ispunjen sljedeći kriterij:\n- održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi ili jedan od kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n(2) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto izvanrednog profesora moraju imati ispunjene sljedeće kriterije:\n- jedan od kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora ili ispunjen jedan dodatan kriterij nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n(3) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto redovitog profesora moraju imati ispunjene sljedeće kriterije:\n- dva kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora ili ispunjen jedan dodatan kriterij nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n(4) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru moraju imati ispunjene sljedeće kriterije:\n- tri kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija.\n- održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora ili ispunjen jedan dodatan kriterij nastavnog doprinosa iz članka 40. ovih Nacionalnih kriterija."]
[1366,"NENAD TOMAŠIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nDodati i uvjet: \n- pristupnik koji se prvi puta izabire na znanstveno-nastavo radno mjesto mora imati i održano pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje prema postupku navedenom u čl. 90 do čl. 97.\n\nNaime, čini se nespretnim iznenada spominjati nastupno predavanje pri samom kraju ovog pravilnika, a da prethodno nije uspostavljena veza s izborima kod kojih je potrebno ispuniti ovaj uvjet."]
[1367,"SINIŠA KUŠIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto postavlja se kriterij od 810 sati u nastavi od prethodnog izbora, a to je norma koju zaposlenik izabran na znanstveno-nastavno radno mjesto mora ostvariti u jednoj godini – propisano i kolektivnim ugovorom na koji se pozivate u stavku 7. ovog članka (standardna podjela punog radnog vremena za znanstveno-nastavna radna mjesta je 45% u nastavi (810 sati), 45% u znanosti (810 sati) i 10% (180 sati) za institucionalni doprinos = ukupno 1800 sati). Znači u razdoblju od 5 godina osoba mora imati minimalno 5 puta po 810 sati – ukupno 4050 sati u nastavi. Navedeno ukazuje ili na ne razumijevanje sustava (što mi se čini nevjerojatno uz ovako jasne argumente) ili moguće i vrlo očito privilegiranje zaposlenih na institutu u odnosu na one zaposlene na fakultetima. \nS druge strane, za izbor na naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto (česta, ali izborna opcija za one koji rade na institutima) postavlja se kriterij 20% od propisane norme za nastavu (od 810 potrebno je ostvariti 160 sati). A da pritom tih 160 sati nastave treba ostvariti u periodu od 5 godina (promatra se kumulativno). To bi značilo da se za izbor na naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto može prijaviti osoba koja u 5 godina treba održati 30 sati predavanja na prijediplomskim ili diplomskim studijima (drugim riječima 2 sata predavanja tjedno u jednom semestru) ili ukupno 20 sati predavanja na doktorskom studiju (može se odraditi u max. 3 dana) i osoba je stekla uvjet za izbor u naslovno znanstveno-nastavno radno mjesto. Zar zaista?). \nOpćenito gledajući sve navedeno ukazuje na obezvrjeđivanje nastavne djelatnosti, a s druge strane postoje izrazito visoki kriteriji za znanost. U velikoj mjeri su zanemareni kriteriji za nastavnu djelatnost i za institucionalni doprinos koji su u prethodnim kriterijima bili donekle ravnomjernije zastupljeni."]
[1368,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Napomena uz stavke o minimalnoj satnici u nastavi\n\nPredlažem da se u sve stavke ovog članka u kojima se spominje minimalna satnica (odnosno formulacija \"najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora\") nedvosmisleno doda napomena da se navedeni broj sati odnosi na petogodišnje razdoblje, odnosno da se taj broj množi s brojem godina koje su protekle od posljednjeg izbora.\n\nTime bi se jasno izbjegle moguće nepreciznosti u interpretaciji, te bi se osiguralo pravedno vrednovanje ukupnog nastavnog angažmana tijekom cijelog razdoblja. Konkretno, u slučaju razdoblja od 5 godina, minimalna satnica iznosi 5 × 810 = 4050 sati."]
[1369,"DAMIR STANZER","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Skandalozno je ovo drastično smanjenje nužnih nastavničkih uvjeta za izbor na više radno mjesto, koje se nikako drugačije ne može shvatiti nego namjera da se degradira profesija sveučilišnih asistenata, docenata i profesora. Dok oni moraju godinama obavljati svojih 50% posla, definiranog Kolektivnim ugovorom i nastavnom normom, znanstvenici s instituta mogu obavljati samo znanstvenu djelatnost. I onda, skupivši tako više znanstvenih ostvarenja, jednostavno \"bočno\" ući u vertikalu radnih mjesta na sveučilištima. Nevjerorajno je (i bezobrazno) da za ulazak na radno mjesto docenta nije potreban niti jedan jedini uvjet nastavnog doprinosa (iz Članka 40.), a da se to stalno radno mjesto docenta sad po ovome može dobiti s prethodno (u životu!) održanih 55 sati vježbi ili samo 37 sati seminara. Na taj način je omalovažen rad svih sveučilišnih asistenata koji su do tog trenutka trebali odraditi gotovo 2000 sati vježbi, a imali su bar dvostruko manje vremena za ostvarivanje znanstvenih uvjeta. Drugi problem, osim \"bočnog pametnog ulaska\" u profesiju (i zaobilaženja prethodne \"nastavne muke\"), predstavlja i nepostojanje ikakvog vremenskog roka za ostajanje na nekom radnom mjestu da bi se smjelo prelaziti u više, kao niti zabrana preskakanja rangova. Sve je to postojalo u zakonu do 2022. (i bilo definirano izborom u zvanja), ali sad je to ostavljeno Nacionalnim kriterijima. Ali ovdje se to - nije pojavilo. Je li doista moguće da docent spomenut ranije nakon 1 godine rada može biti izabran u redovitog profesora u trajnom zvanju, ako zadovoljava uvjete (predominantno znanstvene)? Što to poručuje onima koji su prvo 10 godina bili asistenti i viši asistenti, pa 5,5 godina docenti, pa 5,5 godina izv.prof., pa 5,5 godina red.prof..?"]
[1370,"DOMAGOJ VIDOSAVLJEVIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39 u stavcima 2-4 potrebno je izmijeniti da način da se  Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto izvanrednog/redovitog/redovitoog profesora u trajnom zvanju moraju imati ispunjene sljedeće kriterije: - održanih najmanje 810 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora, odnosno, održan ekvivalentni broj radnih sati u nastavi sukladno postotku satnice navedenom u važećem ugovoru o radu sa Sveučilištem. \nObjašnjenje: na Medicinskim fakultetima (i ostalim fakultetima iz biomedicinse i zdravstva) je značajan broj nastavnika koji su u kumulativnom radnom odnosu sa 10% ili 20% kumulacije, mnogi od kojih su na malim kolegijima te nisu u mogućnosti ispuniti formalni kriterij održanih sati nastave. Znanstveni kriteriji ostaju isti, jer oni ovise o pojedincu. Pravično bi bilo reducirati  ovaj formalni kriterij, jednako kao i naslovnim nastavnicima."]
[1371,"EDUARD OŠTARIJAŠ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Predlaže se zadržati stavak 6. kako je predloženo, a na kraj stavka 7. dodati \"Na isti način zaposlenici u djelomičnom radnom odnosu ispunjavaju uvjete održavanja nastave sukladno postotku satnice koja je navedena u važećem ugovoru o radu sa sveučilištem, a koji ne mogu biti manji od uvjeta propisanih stavkom 6.\"\nObrazloženje: Budući da naslovni nastavnici uz sve ostale nacionalne i sveučilišne kriterije moraju ostvariti barem 20 % nastavnog opterećenja u odnosu na nastavnike koji su za to plaćeni, i još uz sve to ostvariti sve druge uvjete za izbor propisane ovim i sveučilišnim kriterijima, predlaže se ostaviti stavak 6. kako je predloženo. Međutim, predlaže se izmijeniti stavak 7. na način da nastavnici zaposleni u dijelu radnog vremena ostvaruju uvjet sukladno ugovorenom radnom opterećenju (koje ne može biti manje od 20 % propisanih za naslovnog nastavnika). U slučaju povećanja opterećenja naslovnih nastavnika na više od 20 % može do destimulacije akademskog rada u područjima u kojima je znanost nužno vezana uz praktičan rad, npr. u znanstvenom području biomedicine i zdravstva pri sveučilišnim klinikama i bolnicama."]
[1372,"ROBERT KUDELIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Zaboravlja se kako je nastavno opterećenje za znanstveno-nastavno zvanje 810 * 5 = 4050 (pri čemu profesori često rade i do 25 % nastave iznad tog broja sati). Uz nastavu tu su i popratne aktivnosti sa studentima kao što su konzultacije, ispiti i ostale aktivnosti koje se možda teško vide, ali one su tu, s nama. S obzirom na to kako su uvjeti za znanstveno-nastavno zvanje jednaki zbroju uvjeta za znanstveno radno mjesto i za znanstveno-nastavno radno mjesto potrebno je korigirati kriterije nastavnog doprinosa na sljedeći način: redoviti profesor, 1; redoviti profesor u trajnom zvanju, 1. Dakle, uz nastavu, popratne nastavne aktivnosti, znanost i popratne znanstvene aktivnosti i sve uvjete koje je potrebno zadovoljiti, potrebno je za svaki izbor nakon docenta udovoljiti još jednom nastavnom doprinosu, a što će varirati od izbora do izbora koji će to biti.\n\nU stavku 6., a za naslovno zvanje, bilo bi logično neka se mora ostvariti barem 50 % onoga što ostvaruje netko tko je u redovnom poslu.\n\nŠto se tiče stavka 7. Jasno je kako takvi zaposlenici, koji su u upravi sastavnice ili sveučilišta, imaju veće opterećenje i kako ih je logično rasteretiti. No, ne bi se smjelo događati neka netko tako dođe do ili skoro do trajnog zvanja, a putujući kroz seriju uprava i pozicija. Predlažem neka se još jednom razmisli o mogućem rješenju. Npr., za prva dva mandata u upravi odrađuje se nastava od 50 % definirane satnice, a za svaki sljedeći mandat cijela norma. Na taj način će se način ostvariti rasterećenje s jedne strane i demotivirati karijerni život u upravama s druge."]
[1373,"KATARINA PEOVIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Iz prijedloga je vidljiva agenda da se degradira fakultete kao znanstveno-nastavne institucije, a privilegira institute koji nemaju nastavnu komponentu, kao i nastavnike su se koncentrirali na projekte. Projekti su istaknuti kao važan „horizontalan” kriteriji koji se nastavnom komponentom može zamijeniti na način da 3 „znanstveno stručna i institucijska doprinosa” vrijede kao jedan horizontalan. Naša radna mjesta su znanstveno-nastavna, nastava i znanost bi trebali biti jednako zastupljeni. \nČlanak 39. propisuje da na više znanstveno-nastavno radno mjesto na sveučilištu može biti izabran pristupnik koji je od zadnjeg izbora odradio ukupno 810 radnih sati u nastavi, što znači tek 1 od 5 godina rada. Isti članak određuje da pristupnik mora ispuniti poneki od \"posebnih nastavnih\" uvjeta - što je kriterij iz bivših uvjeta A rektorskog zbora, no manje nego do sada (!) Primjerice za redovitog profesora u trajnom zvanju do sad je trebalo 4 nastavna uvjeta A, a sad treba samo 3. U svim kategorijama napredovanja broj nužnih nastavnih uvjeta smanjen je za 1. \nDodatno, navedeno je da za naslovno zvanje treba ostvariti samo 20% i te (smanjene) nastave, stoga se ne traži 810 sati rada u nastavi u 5 godina nego samo 162 sata rada! To otprilike 2 mjeseca rada nas koji smo zaposleni na znanstveno-nastavnim radnim mjestima. U prijevodu - 2 mjeseca rada nastavnog posla nekog na institutu izjednačeno je s 5 godina tog istog rada na fakultetu. \nPrijedlog ističe projekte ispred nastave, a znanost se urušava tržišnim principima prema kojima su uz napredovanje u zvanje dodani novčani iznosi (!) koje projekt mora donositi da bi se kvalificirao kao vrijedan. Za humanističke znanosti pridodan je iznos od 25.000 eura."]
[1374,"VEDRAN KOVAČIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Stavak 7. potrebno je izmijeniti na slijedeći način: \"Zaposlenici u radnom odnosu u upravi sastavnica ili upravi sveučilišta ispunjavaju uvjete održavanja nastave u postotku u skladu s kolektivnim ugovorom odnosno ugovorom o radu. Na isti način zaposlenici u djelomičnom radnom odnosu kojima je drugi poslodavac nastavna baza sastavnice ispunjavaju uvjete održavanja nastave sukladno postotku satnice koja je navedena u važećem ugovoru o radu sa sveučilištem.\"\n\nOBRAZLOŽENJE: na većini hrvatskih medicinskih i srodnih fakulteta zaposleni su nastavnici kliničkih predmeta koji su djelomično u radnom odnosu sa sveučilištem (stariji naziv je kumulativni radni odnos), a drugi dio radnog odnosa zasnivaju sa nastavnom bazom sastavnice (Klinika neke bolnice ili Klinika kao samostalna ustanova).  I takvi nastavnici  također moraju biti obuhvaćeni postotnim uvjetom satnice kao obaveze za napredovanje, a sukladno postotku satnice koja je navedena u ugovoru o radu sa sveučilištem (na isti način kao i oni nastavnici koji su u upravi sastavnica ili u upravi sveučilišta).\n\nS poštovanjem, prof. dr. sc. prim. Vedran Kovačić, dr.med., Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu"]
[1375,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Kriteriji za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 39.","Članak 39. navodi sljedeće: \n1) Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju imati ispunjen sljedeći kriterij:\n\n- održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi.\n\nNo, članak 40. navodi kriterij nastavnog doprinosa koji pristupnici u izboru za docenta mogu/moraju ostvariti:\n- pristupnik je nakon stjecanja doktorata znanosti bio mentor ili komentor u izradi najmanje dva obranjena ili pozitivno ocijenjena završna ili diplomska rada (kriterij za izbor na radno mjesto docenta) ili \n- u koautorstvu sa studentom, kojemu je bio mentor ili komentor, pristupnik je objavio (ili je prihvaćen za objavljivanje) najmanje jedan znanstveni ili stručni rad iz područja teme završnog ili diplomskog ili poslijediplomskog specijalističkog rada (kriterij za izbor na radno mjesto docenta) ili \n\nIz navedenih članaka nije jasno moraju li pristupnici u izboru za mjesto docenta ispuniti kriterij/kriterije nastavnog doprinosa ili ne?"]
[1376,"ROBERT KURELIĆ","RADNO MJESTO,\nKriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","Što je, primjerice, s nastavnicima koji nisu anglisti (već kroatisti, kulturolozi, povjesničari, sociolozi itd.), ali predaju druge grupe predmeta na engleskom jeziku na studiju anglistike (primjerice opće predmete, predmete o povijesti, kulturi i civilizaciji engleskog govornog područja i slično)? Isto vrijedi i za druge jezične studije. Nastavnicima koji predaju na stranim jezicima, a nisu izabrani u polju filologije jezika na kojemu predaju (niti predaju strogo jezične predmete poput jezičnih vježbi, lingvistike i sl.) trebalo bi se priznati održavanje takve nastave kao zadovoljen kriterij održavanja nastave na engleskom ili drugom službenom jeziku EU."]
[1377,"ROBERT KURELIĆ","RADNO MJESTO,\nKriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","Kriterij b (koautorstvo sa studentom) u humanističkim znanostima nije dio standardne prakse, štoviše mnogi znanstvenici izbjegavaju takve vrste radova. Predlažem da se doda sljedeći tekst:\n\n Radom u koautorstvu može se priznati i rad koji je student objavio na temelju svog završnog, diplomskog ili specijalističkog rada koji je pristupnik mentorirao."]
[1378,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","RADNO MJESTO,\nKriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","Smatram da bi radi pravednijeg vrednovanja i priznavanja raznovrsnih doprinosa u sustavu visokog obrazovanja trebalo omogućiti zamjenu jednog horizontalnog kriterija s nekoliko nastavnih kriterija. Predlažem stoga dodavanje sljedeće točke:\n\n(1) Jedan od horizontalnih kriterija za izbor na radno mjesto redovitog profesora, znanstvenog savjetnika, redovitog profesora u trajnom izboru i znanstvenog savjetnika u trajnom izboru može se zamijeniti s tri ispunjena kriterija iz skupa posebnih kriterija nastavnog doprinosa, navedenih u članku 40. ovog pravilnika.\n\nOvakva mogućnost zamjene osigurala bi veću fleksibilnost, a istovremeno bi se dodatno valorizirao nastavni doprinos, koji je, osobito u kontekstu sveučilišnih nastavnih radnih mjesta, temeljni segment akademske profesije."]
[1379,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","RADNO MJESTO,\nKriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","također, kod kriterija  objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika - zašto su izbačene znanstvene knjige?"]
[1380,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","(h) Potrebno je vrednovati i recenziranje znanstvenih monografija, knjiga, priručnika i udžbenika koji su relevantni i u znanosti i u nastavi, a ne isključivo sveučilišne udžbenike i sveučilišne priručnike."]
[1381,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Kriterij usavršavanja u inozemstvu na dulje vrijeme nije realan za zaposlenike na znanstveno-nastavnim radnim mjestima jer je zanemarena činjenica da je riječ o nastavnicima koji nemaju zamjenu."]
[1382,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Novi stavak\nDodati uvjet, sudjelovanje na domaćem ili međunarodnom kongresu (3) posterom ili usmenim priopćenjem."]
[1383,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Novi stavak\nDodati uvjet, mogućnost objave tri stručna rada."]
[1384,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Novi stavak\nUzeti u obzir sve vidove popularizacije znanosti: Da je sudjelovao u aktivnostima popularizacije znanosti, kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom publikom o znanosti i znanstvenom obrazovanju (popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice, festival znanosti, prigodne manifestacije, rad u časopisima za popularizaciju znanosti, edukacijski projekti, osmisljeni medijski istupi itd.)."]
[1385,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Novi stavak\nkriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=oj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod \nPRIJEDLOG I POJAŠNJENJE: Dodati mogućnost objavljivanja poglavlja u knjizi i primijeniti ista pravila kao i za sveučilišni udžbenik."]
[1386,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Stavak 4. (d) :“ kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto“. Svi autori ostvaruju maksimalan broj bodova obzirom na složenost i problematiku pisanja sveučilišnog udžbenika."]
[1387,"FILIP DUJMIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Stavak 4. (d)\nkriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=oj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod \nPOJAŠNJENJE: Ukinuti limitirajući broj autora koji ostvaruju maksimalan broj bodova obzirom na složenost i problematiku pisanja sveučilišnog udžbenika."]
[1388,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","a. kriterij mentorstva ili komentorstva pri izradi završnih ili diplomskih radova (jedan rad kvalificira pristupnika samo u jednoj kategoriji): Ponderiranje se mentorstava mora ekspresno ukinuti. Ono potire bilo kakvu interdisciplinarnost u istraživanjima studenata u okviru izrade završnog ili diplomskog rada i dovesti će do prisiljavanja studenata na odabir jednog od dva mentora u mnogim slučajevima. Iz prakse mentoriranja diplomskih radova dugi niz godina posve je jasno da količina vremena i rada na diplomskom rad od strane mentora NE ovisi o broju mentora, već o nizu drugih čimbenika. Dakle, komentoriranje može iziskivati jednako, ili čak više vremena od strane nastavnika negoli samostalno mentorstvo. Ponderiranje pokazuje suštinsko nerazumijevanje rada sa studentima u području izrade diplomskih radova.\n\nc. kriterij usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju ili struci ili nastavi: Zahtijevanjem neprekinutog odlaska na usavršavanje u trajanju od mjesec posve se ukida bit cjeloživotnog usavršavanja u znanstvenom području i polju. Usavršavanje u prethodnom izboru može imati dugotrajni učinak na čitav akademski put i rad nastavnika, a ne samo zadnjih 5 godina. Ovo mora biti kumulativni uvjet bez dodatnih uvjeta između izbora jer:\n• ovako postavljen uvjet diskriminira pojedine skupine nastavnika koji ne mogu otići na neprekinutih mjesec dana iz države (npr. majke s djecom, nastavnici otežanog zdravstvenog stanja)\n• diskriminira nastavnike na Sveučilištima naspram znanstvenika u institutima. Naime, s obzirom na izvođenje nastave tijekom ISTOG VREMENSKOG PERIODA kada je često jedino moguće otići na usavršavanje (dakle, radna akademska godina, ispitni rokovi), nastavnici često ne mogu napustiti svoj fakultet zbog potreba održavanja nastave,\n• ne uzima u obzir činjenicu da mnogi sustavi stipendiranja mobilnosti znanstvenika i nastavnika SMANJUJU dozvoljeno vrijeme boravka što su oni u višim zvanjima, u odnosu na mlade znanstvenike. Dakle, uvjetom se povećava potrebno vrijeme, a u realnosti s dostupnim programima mobilnosti ono se smanjuje.\n• ne uzima u obzir činjenicu da mnoga inozemna Sveučilišta naplaćuju tzv. bench fees (dodatnu naplatu boravka na Sveučilištu, takve se cijene mogu kretati u iznosu od npr. 600 do 1000 dodatnih funti u UK) i da nije garantirano da će je neka stipendija ili program razmjene pokriti.\n\nd. kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=oj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod: Ovdje se opet pokazuje suštinsko nerazumijevanje povezanosti nastave i znanstvenog rada sveučilišnih nastavnika. Zašto je ovdje isključena znanstvena knjiga, a koja je bila dijelom prijašnjih uvjeta Rektorskog zbora? Iz ovoga proizlazi da se nastava i znanost na razini visokog obrazovanja nekako mogu razdvojiti, odnosno da znanstvena knjiga ne može biti uključena u gradivo nekog kolegija i imati veliki utjecaj u nastavi. Ovo je u potpunoj suprotnosti s vrednovanjem studijskih programa u npr. procesu reakreditacije, u potpunoj je kontradikciji sa standardnima vrednovanja studijskih programa koje provodi AZVO, a posebice sljedećim standardima:\n5.2. visoko učilište dokazuje društvenu relevantnost svojih znanstvenih,\nstručnih i umjetničkih istraživanja i prijenosa znanja\n5.5. znanstvena/umjetnička i stručna aktivnost i postignuća visokog učilišta\nunapređuju nastavni proces.\nZnanstvena knjiga je dakle i znanstveni i nastavni doprinos.\ne. kriterij inoviranja nastavnog sadržaja na jedan od sljedećih načina: Kao član radnog tijela visokog učilišta pristupnik je sudjelovao u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili je sudjelovao u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju. Ovo se mora izdvojiti kao zasebni uvjet nastavnog doprinosa ukoliko je program prošao inicijalnu akreditaciju. Izrada i vođenje akreditacije čitavog studijskog programa više je od uvođenje novog kolegija. Ono vremenski može uzeti i nekoliko godina kontinuiranog rada nastavnika i uključuje puno raznovrsnije angažmane. Pod e) se mogu ostaviti navedeni uvjeti kao skupina, ali inicijalna akreditiranog novog studijskog programa trebala bi se brojiti kao zasebni uvjet.\nh. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika – pristupnik je bio recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika. Treba uključiti i znanstvene knjige.\nk. kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika, s iznimkom filoloških studija – pristupnik je na visokom učilištu održao nastavu od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati (u obzir se ne uzima konzultativna nastava). Ne uzimanje u obzir konzultativne nastave potire cijelu poantu razmjene na manjim studijskim programima ili sveukupnu preopterećenost nastavnika postojećim kolegijima na hrvatskom jeziku. Naime, nastava s nekim Erasmus studentom može se održavati u kabinetu nastavnika jer NE POSTOJE prostorni kapaciteti da se sve mogućnosti takve nastave predvide na početku godine, i kvote stranih studenata mogu varirati od godine do godine, ovisno o čimbenicima izvan kontrole visokog učilišta. Nastavnici tako rade taj posao povrh standardnih normi nastave, i pri tome im se onda on neće računati uopće? Ovdje se može uvesti neki kumulativni uvjet o broju pojedinih studenata konzultativne nastave da se ipak ona nekako uključi. Ovako kako stoji, ovaj uvjet isključuje i u suprotnosti je s točkom vrednovanja studijskih programa pri procesu inicijalne akreditacije, a koja pozitivno ocjenjuje navođenje mogućnosti uključivanja stranih studenata u studij koji se prema državnim propisima MORA izvoditi na hrvatskom, točka 4.5 O1 Elaborat o studijskom programu: Popis predmeta i / ili modula koji se mogu izvoditi i na stranom jeziku (navesti jezik)."]
[1389,"IVAN ZUPANC","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Primjedba na članak 40, stavak a.\nKriteriji nastavnog doprinosa su:\n- nakon prethodnog izbora na radno mjesto, student kojem je pristupnik bio mentor ili komentor, za studentski individualni objavljeni ili za objavljivanje prihvaćen znanstveni ili stručni rad (do tri studenta autora) nagrađen je Rektorovom ili Dekanovom ili Nagradom pročelnika sveučilišnog odjela.\nPitanje/primjedba: Zašto samo odjela?\nPrijedlog: Predlaže se uvrštavanje i Fakultetskog odsjeka.\nPrimjedba na članak 40, stavak g.\ng. kriterij recenziranja studijskog programa odnosno članstva u povjerenstvu za reakreditaciju studijskog programa\nOvaj kriterij treba izuzeti iz Kriterija nastavnog doprinosa i uključiti u čl. 7. st. 2: Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa.\nObrazloženje: Iako su studijski programi usko vezani uz nastavu, ključni pojam u ovom kriteriju je recenziranje, a ne studijski program. Budući da je recenziranje stručni rad, ovaj kriterij treba uključiti u znanstveno-stručni doprinos.\nPrimjedba na članak 40, stavak h.\nh. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika\nOvaj kriterij treba izuzeti iz Kriterija nastavnog doprinosa i uključiti u čl. 7. st. 2: Kriteriji znanstveno-stručnog doprinosa.\nObrazloženje: Recenzija je sama po sebi najvećim dijelom stručni rad i stoga je logično da bude uključena u znanstveno-stručne doprinose u kojima su već i recenzije radova i projekata. Osim toga, recenziranje sveučilišnog udžbenika ili priručnika našlo se u istoj grupi kriterija kao i autorstvo sveučilišnog udžbenika i priručnika, a po zahtjevnosti se to nikako ne može uspoređivati.\nPrimjedba na članak 40, stavak j.\nPredlaže se brisanje ovog stavka, jer je gostovanje moguće i izvan država EU."]
[1390,"MIRNA SINDIČIĆ SABLJO","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","j. kriterij održavanja nastave na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, s iznimkom filoloških studija iz područja hrvatskog jezika – pristupnik je kao gostujući nastavnik na inozemnim visokoškolskim institucijama održao predavanja u minimalnom obimu od 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati jednog ili više kolegija inozemnog visokog učilišta – držimo da je 150 sati previše. Tijekom mobilnosti u sklopu Erasmusa u pravilu se održi 8 sati nastave, znači pojedini bi nastavnik tijekom pet godina trebao 18 puta trebao ići na mobilnost. Je li realno očekivati da će isti nastavnik u istoj akademskoj godini tri puta dobiti potporu u sklopu Eramsusa?"]
[1391,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","čl. 40. t. a \nIz ovog kriterija nije jasno zašto bi rad koji je dobio Dekanovu/Rektorovu nagradu trebao biti objavljen? Nagrađivani su i neki radovi koji nisu objavljeni. Predlaže se promjena kriterija na način da se vrednuje studentski rad kojem je pristupnik bio komentor i dobio nagradu ili je rad objavljen (prihvaćen za objavu). \n\nčl. 40. t. c \nOdredba je uvelike diskriminatorna za veliki broj pristupnika i pristupnica (npr. diskriminira se roditelje djece koja su uvelike ovisna o brizi istih, osobe koje skrbe o članu obitelji itd.)\n\nčl. 40. t. g \nUvjet je neostvariv za veliki broj kandidata jer je ovakvih potencijalnih povjerenstava iznimno malo tako da ostvarenje ovog uvjeta ne ovisi o znanstveno – nastavnim kompetencijama pristupnika.  \nNeki od vrijednih uvjeta (i dostižnih) iz prijašnjih izbora su bez objašnjenja stavljeni izvan snage. Na primjer, mentoriranje diplomskih i završnih radova, sudjelovanje na konferencijama itd., pa bi ih je potrebno vratiti u kriterije kako bi se povećao broj dostižnih i ostvarivih kriterija, osobito za pristupnike za napredovanja na znanstveno-nastavna radna mjesta."]
[1392,"VALERIJA BARADA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Valerija Barada, predsjednica, komentar u ime Hrvatskog sociološkog društva: - „pristupnik se usavršavao…….uključujući boravak na ljetnim školama i radionicama u zemlji i inozemstvu u sklopu programa poslijediplomskog studija, u ukupnom trajanju od najmanje tri mjeseca ( za radno mjesto docenta)“ – nije jasno treba li se ovaj period od najmanje tri mjeseca ostvariti u kontinuitetu ili se npr. 3, 4 radionice i ljetne škole zbrajaju dani pa se može prikupiti tri mjeseca u više puta tijekom poslijediplomskog studija? Također, ovaj uvjet mnogima nije moguće ostvariti pogotovo za zvanje docenta i pogotovo u kontinuitetu 3 mjeseca jer nije moguće naći zamjenu za nastavni rad, pogotovo na katedrama / odjelima gdje je veći broj studenata i nastavnici imaju visoku satnicu te nije moguće kolegi_ci prebaciti gotovo cijeli semestar dodatnih nastavnih obveza. Isto tako ovaj uvjet nije moguće ostvariti ili je vrlo teško ostvariti samohranim roditeljima i pogotovo majkama s malom djecom…Ovako propisanim uvjetima ne uzima se u obzir cijeli niz otegotnih okolnostima iz područja rada i privatnog života. Što je s osobama s invaliditetom kojima je također otežan boravak tri mjeseca npr. zbog zdravstvenih ograničenja i neprilagođenosti institucija / dodatnih troškova za pomagače kojima se boravak ne financira kroz npr. Erasmus+?\n\nČlanak 40. (i)\n- nadopuniti uz „kriterij koordiniranja suradnje s nastavnim bazama …“ i  kriterij vođenja sveučilišnih ili fakultetskih povjerenstava / centara, ECTS koordinacija, Erasmus koordinator, povjerenik za studente s invaliditetom itd. \n\nČlanak 40. (k).\n- kriterij održavanje nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom jeziku ili drugom službenom jeziku EU od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati…“ – kako se dokazuje ovaj uvjet? Potvrdom čelnika institucije? \nNejasno je trebaju li docenti zadovoljiti neki od kriterija nastavnog doprinosa iz članka 40. s obzirom na to da se u članku 39. (1) navodi: Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju ispuniti sljedeći kriterij: \n- održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi…"]
[1393,"ROSANDA PAHLJINA-REINIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica Odsjeka\n\n1. Predlažemo da se u kriteriju usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju ili struci ili nastavi smanji propisano minimalno trajanje usavršavanja u slučaju svih znanstveno-nastavnih radnih mjesta (npr. smanjenje ukupnog trajanja usavršavanja od najmanje tri mjeseca na najmanje jedan mjesec u slučaju izbora na radno mjesto docenta). Dodatno, predlažemo da se za izbor na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru izostavi dio uvjeta da se pristupnik usavršavao \"najmanje jedan mjesec u neprekinutom trajanju..\".\nU praksi je znanstveno-nastavnom osoblju otežano ostvariti dulja usavršavanja u prvom redu zbog nemogućnosti dugotrajnog odsustva s nastave. Kompenzacija nastavnih obveza posebno je izazovna u uvjetima ograničenih kadrovskih kapaciteta. Uz to, dugotrajnija odsustva zbog usavršavanja teže su izvediva i u širem kontekstu višestrukih radnih opterećenja koja pored nastave uključuju znanstveno-istraživački rad te stručne i institucijske angažmane.\n\n2. Predlažemo dopunu kriterija koji se odnosi na koordinaciju suradnje s nastavnim bazama, tako da se uz institucijsko koordiniranje prepoznaju i drugi oblici koordinacije koji se u praksi često provode. \nU pojedinim slučajevima, suradnju s nastavnim bazama samostalno koordiniraju nastavnici, bez formalno imenovane funkcije, što također predstavlja vrijedan oblik doprinosa i treba ga adekvatno vrednovati."]
[1394,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Čl. 40 (k)\nSmatramo da je potrebno i konzultativnu nastavu uzeti u obzir."]
[1395,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U članku 40., u kriteriju c. alineja 2., predlaže se uklanjanje uvjeta o jednomjesečnom usavršavanju u inozemstvu u neprekinutom trajanju od prethodnog izbora.\nPredlažemo izmjenu kako slijedi:\n\nc.\n- pristupnik se usavršavao u svom znanstvenom području ili struci ili nastavi na sveučilišnim ili znanstvenim institucijama u inozemstvu u ukupnom trajanju od najmanje šest mjeseci (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora) odnosno najmanje devet mjeseci (kriterij za izbor na radno mjesto redovitog profesora) odnosno najmanje 12 mjeseci (kriterij za izbor na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru)"]
[1396,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. stavak 1.\nKOMENTAR: Dodati novi kriterij nastavnog doprinosa koji se odnosi na sudjelovanje na barem tri domaća ili međunarodna kongresa, posterom ili usmenim priopćenjem."]
[1397,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. stavak 1.\nKOMENTAR: Dodati novi kriterij nastavnog doprinosa koji se odnosi na objavu barem tri stručna rada."]
[1398,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. stavak 1.\nKOMENTAR: Dodati novi kriterij nastavnog doprinosa koji se odnosi na sudjelovanje u aktivnostima popularizacije znanosti, kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom publikom o znanosti i znanstvenom obrazovanju (popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice, festival znanosti, prigodne manifestacije, rad u časopisima za popularizaciju znanosti, edukacijski projekti, osmišljeni medijski istupi itd.)."]
[1399,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. stavak 1. točka i.\n\nKOMENTAR: Predlaže se dodati novi kriterij nastavnog doprinosa koji se odnosi na objavljivanje poglavlja u knjizi, sveučilišnog priručnika, skripte, zbirke zadataka i sl. te primijeniti ista pravila kao i za sveučilišni udžbenik."]
[1400,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. stavak 1. točka d.\nKOMENTAR: Predlaže se ukinuti ograničavajući broj autora koji ostvaruju maksimalan broj bodova, odnosno propisati da svi autori ostvaruju maksimalan broj bodova, a s obzirom na složenost i problematiku pisanja sveučilišnog udžbenika."]
[1401,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Kriterij d: predlaže se vratiti i znanstvenu knjigu u ovaj kriterij te povećati broj koautora za koje se ovaj kriteriji može ispuniti s jednim objavljenim udžbenikom. Naime, skupljanje bodova za ispunjavanje ovog kriterija objavom više udžbenika nije logičan i životan, s obzirom da su rijetki slučajevi u kojem jedan autor ima više udžbenika. Stoga predlažemo da se ovaj kriterij priznaje za do 5 autora."]
[1402,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Kriterij a: predlaže se da se kod uvjeta za izbor na radno mjesto docenta briše odredba da se broje mentorstva i komentorstva samo nakon stjecanja doktorata znanosti, s obzirom da neka visoka učilišta dopuštaju i asistentima bez doktorata da budu komentori."]
[1403,"ANITA LUNIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Glede stavka a: \n\nPreviđa se da komentorstvo ne podrazumijeva nužno manji opseg rada. Stoga mentorstvo i komentorstvo treba jednako vrednovati. \n\nGlede stavka d: \n\nNije jasno zašto je isključena znanstvena knjiga. \n\nGlede stavka j: \n\nMože li ta nastava biti izvođena online? \n\nGlede stavka k: \n\nIsključivanje konzultativne nastave (koja se organizira kada je broj studenata manji od 5, a što ne ovisi o predmetnom profesoru) zanemaruje opsežan rad i trud na pripremi i održavanju nastave za ERASMUS i CEEPUS gostujuće studente, u pravilu u trajanju od cijelog semestra. Taj dodatni rad se zanemaruje, dok se (nenamjerno) privilegiraju studijski programi koji se ionako izvode na engleskom jeziku. Stoga predlažem dopunjenu formulaciju: \n\n\"kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika, s iznimkom filoloških studija – pristupnik je na visokom učilištu održao nastavu od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati ili održavao nastavu za najmanje 5 gostujućih studenata u trajanju od jednog semestra\""]
[1404,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","a. kriterij mentorstva ili komentorstva pri izradi završnih ili diplomskih radova (jedan rad kvalificira pristupnika samo u jednoj kategoriji)\nponderiranje se mentorstava mora ekspresno ukinuti. Ono potire bilo kakvu interdisciplinarnost u istraživanjima studenata u okviru izrade završnog ili diplomskog rada i dovesti će do prisiljavanja studenata na odabir jednog od dva mentora u mnogim slučajevima. Iz prakse mentoriranja diplomskih radova dugi niz godina posve je jasno da količina vremena i rada na diplomskom rad od strane mentora NE ovisi o broju mentora, već o nizu drugih čimbenika. Dakle, komentoriranje može iziskivati jednako, ili čak više vremena od strane nastavnika negoli samostalno mentorstvo. Ponderiranje pokazuje suštinsko nerazumijevanje rada sa studentima u području izrade diplomskih radova.\n\nc. kriterij usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju ili struci ili nastavi:  \nZahtijevanjem neprekinutog odlaska na usavršavanje u trajanju od mjesec posve se ukida bit cjeloživotnog usavršavanja u znanstvenom području i polju. Usavršavanje u prethodnom izboru može imati dugotrajni učinak na čitav akademski put i rad nastavnika, a ne samo zadnjih 5 godina.\nOvo mora biti kumulativni uvjet bez dodatnih uvjeta između izbora jer:\na) ovako postavljen uvjet diskriminira pojedine skupine nastavnika koji ne mogu otići na neprekinutih mjesec dana iz države (npr. majke s djecom, nastavnici otežanog zdravstvenog stanja)\nb) diskriminira nastavnike na Sveučilištima naspram znanstvenika u institutima. Naime, s obzirom na izvođenje nastave tijekom ISTOG VREMENSKOG PERIODA kada je često jedino moguće otići na usavršavanje (dakle, radna akademska godina, ispitni rokovi), nastavnici često ne mogu napustiti svoj fakultet zbog potreba održavanja nastave,\nc) ne uzima u obzir činjenicu da mnogi sustavi stipendiranja mobilnosti znanstvenika i nastavnika SMANJUJU dozvoljeno vrijeme boravka što su oni u višim zvanjima, u odnosu na mlade znanstvenike. Dakle, uvjetom se povećava potrebno vrijeme, a u realnosti s dostupnim programima mobilnosti ono se smanjuje.\nc) ne uzima u obzir činjenicu da mnoga inozemna Sveučilišta naplaćuju tzv. bench fees (dodatnu naplatu boravka na Sveučilištu, takve se cijene mogu kretati u iznosu od npr. 600 do 1000 dodatnih funti u UK) i da nije garantirano da će je neka stipendija ili program razmjene pokriti.\n\nd. kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=oj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod  \n\nOvdje se opet pokazuje suštinsko nerazumijevanje povezanosti nastave i znanstvenog rada sveučilišnih nastavnika.\n\nZašto je ovdje isključena znanstvena knjiga, a koja je bila dijelom prijašnjih uvjeta Rektorskog zbora? Iz ovoga proizlazi da se nastava i znanost na razini visokog obrazovanja nekako mogu razdvojiti, odnosno da znanstvena knjiga ne može biti uključena u gradivo nekog kolegija i imati veliki utjecaj u nastavi. \n\nOvo je u potpunoj suprotnosti s vrednovanjem studijskih programa u npr. procesu reakreditacije, u potpunoj je kontradikciji sa standardnima vrednovanja studijskih programa koje provodi AZVO, a posebice sljedećim standardima:\n5.2. visoko učilište dokazuje društvenu relevantnost svojih znanstvenih,\nstručnih i umjetničkih istraživanja i prijenosa znanja\n5.5. znanstvena/umjetnička i stručna aktivnost i postignuća visokog učilišta\nunapređuju nastavni proces.\n\nZnanstvena knjiga se dakle MORA vrednovati dvostruko - i kao znanstveni i kao nastavni doprinos.\n\ne. kriterij inoviranja nastavnog sadržaja na jedan od sljedećih načina: \n- kao član radnog tijela visokog učilišta pristupnik je sudjelovao u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili je sudjelovao u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju\nOvo se mora izdvojiti kao zasebni uvjet nastavnog doprinosa. \nIzrada i vođenje akreditacije čitavog studijskog programa NIJE ISTO što i uvođenje npr. novog kolegija. Ono vremenski može uzeti i nekoliko godina kontinuiranog rada nastavnika i uključuje puno raznovrsnije angažmane. Pod e) se mogu ostaviti navedeni uvjeti kao skupina, ali ovaj se mora moći brojiti kao zasebni uvjet.\nh. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika – pristupnik je bio recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika  \nIsto vrijedi i za recenziranje znanstvene knjige kao i za uključivanje znanstvene knjige pod nastavni doprinos. S obzirom na gore navedenu brojku od 15 recenziranih znanstvenih radova (znanstveni doprinos), koji mogu biti manji radovi ,a ne čitave knjige, i s obzirom da se recenziranje znanstvene knjige ovdje isključuje, posljedica će svega ovoga biti da neće biti moguće naći recenzente znanstvenih knjiga jer je to dugotrajniji proces od recenziranja znanstvenih radova i ne priznaje se kao nikakav doprinos recenzentima.\n\nk. kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika, s iznimkom filoloških studija – pristupnik je na visokom učilištu održao nastavu od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati (u obzir se ne uzima konzultativna nastava)  \n\nNe uzimanje u obzir konzultativne nastave potire cijelu poantu razmjene na manjim studijskim programima ili sveukupnu preopterećenost nastavnika postojećim kolegijima na hrvatskom jeziku. Naime, nastava s nekim Erasmus studentom može se održavati u kabinetu nastavnika jer NE POSTOJE prostorni kapaciteti da se sve mogućnosti takve nastave predvide na početku godine, i kvote stranih studenata mogu varirati od godine do godine, ovisno o čimbenicima izvan kontrole visokog učilišta. \nNastavnici tako rade taj posao povrh standardnih normi nastave, i pri tome im se onda on neće računati uopće? Ovdje se može uvesti neki kumulativni uvjet o broju pojedinih studenata konzultativne nastave da se ipak ona nekako uključi.\nOvako kako stoji, ovaj uvjet isključuje i u suprotnosti je s točkom vrednovanja studijskih programa pri procesu inicijalne akreditacije, a koja pozitivno ocjenjuje navođenje mogućnosti uključivanja stranih studenata u studij koji se prema državnim propisima MORA izvoditi na hrvatskom, točka 4.5 O1 Elaborat o studijskom programu: Popis predmeta i / ili modula koji se mogu izvoditi i na stranom jeziku (navesti jezik)"]
[1405,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U stavku prvom koji propisuje da pristupnik mora imati ukupno najmanje tri mjeseca usavršavanja nakon diplomiranja, nije jasno specificirano odnosi li se taj uvjet na kontinuirani (neprekinuti) boravak u trajanju od tri mjeseca ili je moguće ostvariti uvjet kumulativno, zbrajanjem više kraćih usavršavanja.\nS obzirom na različite mogućnosti i uvjete mobilnosti u pojedinim znanstvenim područjima – osobito u društvenim znanostima – gdje su kraći boravci na različitim institucijama (ljetne škole, radionice, kraće mobilnosti) česti i znanstveno relevantni, smatramo da bi kriterij trebao eksplicitno dopustiti kumulativno trajanje od tri mjeseca.\nStoga predlažemo:\n● jasno navesti u tekstu da se kriterij odnosi na kumulativno trajanje od najmanje tri mjeseca, odnosno preformulirati dio teksta tako da glasi:\n\"...u ukupnom kumulativnom trajanju od najmanje tri mjeseca...\"\n● Alternativno, ako se ipak misli na kontinuirani boravak, to treba biti izričito navedeno, kako bi se izbjegla različita tumačenja i neujednačena praksa.\nOvakvo pojašnjenje doprinijet će transparentnosti i jednakosti u primjeni kriterija."]
[1406,"ENES KULENOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Enes Kulenović, redoviti profesor, Fakultet političkih znanosti, Sveučilište u Zagrebu\n5. U čl. 40 (h) trebalo bi dodati recenziranje znanstvenih knjiga. \nKOMENTAR: Recenziranje znanstvenih knjiga važan je doprinos akademskoj zajednici, te kao i recenziranje sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika daje ključan doprinos znanstvenoj produkciji."]
[1407,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","\"- nakon prethodnog izbora na radno mjesto, student kojem je pristupnik bio mentor ili komentor, za studentski individualni objavljeni ili za objavljivanje prihvaćen znanstveni ili stručni rad (do tri studenta autora) nagrađen je Rektorovom ili Dekanovom ili Nagradom pročelnika sveučilišnog odjela.\"\nKomentar: diskriminatorno je prema nastavnicima koji nisu u istom području i polju kao institucija.\n\"- u koautorstvu sa studentom, kojemu je bio mentor ili komentor u izradi obranjenog završnog ili diplomskog ili poslijediplomskog specijalističkog rada, nakon izbora na prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto, pristupnik je objavio znanstveni ili stručni rad iz područja teme završnog, diplomskog ili poslijediplomskog specijalističkog rada (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru) \"\nKomentar: diskriminatorno je prema nastavnicima koji nisu u istom području i polju kao institucija.\n\nPrijedlog: predlažemo Dodatni kriterij: \nrecenziranje standarda kvalifikacija/zanimanja u okviru Registra HKO, Izrada standarda kvalifikacija/zanimanja u okviru HKO."]
[1408,"JAKOV ERDELJAC","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Što znači kriterij za izbor na radno mjesto docenta!? Općenito, je li se to samo boduje ili sve ovo mora ispuniti (što je navedeno tom formulacijom) za izbor na mjesto docenta. U zakonu to nigdje nije jasno navedeno. Ako je ovo drugo slučaj bojim se kako nećemo imati docenata u skorašnjoj budućnosti, a svi mladi ljudi koji dolaze u akademiju mogu slobodno računati na to da ih čeka 10 godina rada u ulozi asistenta/višeg asistenta prije nego li postanu docenti. Grozno. Trebalo bi uvesti koliki broj kumulativnih kriterija treba ispuniti za dobivanje znanstvenog-nastavnog zvanja, dakle zbroj horizontalnih, znanstvenih i znanstveno nastavnih kriterija koji se onda formulira u minimalni nužni uvjet za dobivanje znanstveno-nastavnog zvanja ili samo ustvrditi neku drugačiju formu vrednovanja jer nije pošteno da se ljude zaposlene na fakultetima tretira na isti način kao ljude zaposlene na institutima, tj. netko uz nastavano opterećenje mora ispuniti još niz kriterija kako bi dobio istu plaću kao netko na institutu. Cjelokupni dojam zakona je to da je on izuzetno neprijateljski nastrojen prema ljudima koji pretendiraju na znanstveno-nastavna radna mjesta ili ih već obnašaju. Postojao je prijedlog rektorskog zbora od prije par godina koji je to savršeno dobro uređivao."]
[1409,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Točka j:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema nastavnicima koji održavaju nastavu na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koji mogu imati znatan međunarodni odjek. Predlaže se izostaviti jezični kriterij i ostaviti samo održavanje nastave na inozemnim visokoškolskim institucijama.\n\nTočka k:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema nastavnicima koji održavaju predavanja na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koji mogu imati znatan međunarodni odjek. Umjesto formulacije “na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika”, predlaže se “na engleskom ili drugom stranom jeziku, osim hrvatskog jezika”.\n\nTočka l:\nKriterij valja ili ukinuti ili bolje definirati jer ovako sugerira da je dovoljno održati jedno predavanje u izvedbi programa cjeloživotnog obrazovanja da bi se kriterij zadovoljio, što je premalo i posve nerazmjerno ostalim uvjetima.\nPrijedlog: kriterij vratiti u formu kako je dosad bilo propisano uvjetima Rektorskog zbora: “Uvjet sudjelovanja u izradi i/ili izvedbi programa cjeloživotnog obrazovanja - da je kao voditelj povjerenstva sudjelovao u izradi i/ili izvedbi prihvaćenog programa cjeloživotnog obrazovanja.”"]
[1410,"MARKO PAVIČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.40. pod i) – „kriterij koordiniranja suradnje s nastavnim bazama“\nPrijedlog: nadopuniti uz „kriterij koordiniranja suradnje s nastavnim bazama …“ i  kriterij vođenja sveučilišnih ili fakultetskih povjerenstava / centara, ECTS koordinacija, Erasmus koordinator, povjerenik za studente s invaliditetom itd."]
[1411,"MARKO PAVIČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.40.  -  „Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju ispuniti sljedeći kriterij: - održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi.“\nNejasno je trebaju li docenti zadovoljiti neki od kriterija nastavnog doprinosa iz čl. 40. s obzirom na to da se u čl. 39.st.1. navodi: „Pristupnici koji se izabiru na radno mjesto docenta moraju ispuniti sljedeći kriterij: - održanih najmanje 150 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi.“ To bi značilo da isti ne moraju ispuniti niti jedan kriterij nastavnog doprinosa iako npr. mogu napisati rad u koautorstvu sa studentom iz područja teme (naime, mogao je tom studentu biti komentor na završnom ili diplomskom radu) ili se usavršavati i dr.\n\nNacionalni kriteriji bi trebali na neki način u većoj mjeri prepoznati / vrednovati nastavnu komponentu znanstveno – nastavnih radnih mjesta jer nastava i rad sa studentima čini gotovo pola radnog vremena (ako ne i više na fakultetima s velikim brojem studenata po kolegiju). Ovim prijedlogom se zanemaruje cijeli niz poslova vezano uz nastavu i rad sa studentima, a uvođenjem novih / posebnih horizontalnih kriterija doima se kao da se kandidatima u znanstveno-nastavnim zvanjima otežava ispunjavanje horizontalnih kriterija (koji su isključivo znanstveni) u odnosu na one u znanstvenim zvanjima.\n\nČl. 40. pod c) – „Kriteriji znanstvenog doprinosa su….kriterij usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju…pristupnik se usavršavao…uključujući “ boravak na ljetnim školama i radionicama u zemlji i inozemstvu u sklopu programa poslijediplomskog studija, u ukupnom trajanju od najmanje tri mjeseca ( za radno mjesto docenta)“ \nNije jasno treba li se ovaj period od najmanje tri mjeseca ostvariti u kontinuitetu ili se npr. 3, 4 radionice i ljetne škole zbrajaju dani pa se može prikupiti tri mjeseca u više puta tijekom poslijediplomskog studija? Također, ovaj uvjet mnogima nije moguće ostvariti pogotovo za zvanje docenta i pogotovo u kontinuitetu 3 mjeseca jer nije moguće naći zamjenu za nastavni rad, pogotovo na katedrama / odjelima gdje je veći broj studenata i nastavnici imaju visoku satnicu te nije moguće kolegici prebaciti gotovo cijeli semestar dodatnih nastavnih obveza. Isto tako ovaj uvjet nije moguće ostvariti ili je vrlo teško ostvariti samohranim roditeljima i pogotovo majkama s malom djecom. Ovako propisanim uvjetima ne uzima se u obzir cijeli niz otegotnih okolnostima iz područja rada i privatnog života. Što je s osobama s invaliditetom kojima je također otežan boravak tri mjeseca npr. zbog zdravstvenih ograničenja i neprilagođenosti institucija / dodatnih troškova za pomagače kojima se boravak ne financira kroz npr. Erasmus+?\n\nČl.40. pod k) – „kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku EU od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati…“ \nKako se dokazuje ispunjavanje ovog uvjet (potvrdom čelnika institucije?)."]
[1412,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Stavak h: Uključiti i recenziju znanstvene knjige."]
[1413,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40., točka g.:\nPredlažem da se kriterij proširi i kriterij sudjelovanja u reakreditacije visokih učilišta, koja uključuje sveobuhvatno vrednovanje svih aspekata djelatnosti visokog učilišta uključujući i nastavnu.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[1414,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40., točka c.:\nBoravci na znanstvenim institucijama u inozemstvu ne mogu biti vrednovani kao jedini način usavršavanja sveučilišnih nastavnika, tim više što se u praksi tek iznimno koriste za usavršavanje u nastavnim vještinama, a ovaj članak se bavi definiranjem upravo kriterija nastavnog doprinosa. Sveučilišni nastavnici danas imaju brojne mogućnosti za unapređenje svojih nastavnih vještina kroz dodatne edukacije (Erasmus staff weeks, obrazovni programi  Srca, Harvard University online courses i sl.) koji se tiču inovativnih metoda podučavanja, korištenja novih tehnologija i sl. no pitanje hoće li pritisnuti drugim obavezama naći motivacije da u njima sudjeluju. U tom smislu predlažem da se definira primjereno kumulativno trajanje usavršavanja u nastavnim vještinama za svako od znanstveno-nastavnih zvanja koje bi se ostvarilo na navedene načine (i bez odredbe obaveze usavršavanja od najmanje jedan mjesec u neprekinutom trajanju).\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[1415,"MARKO VISKIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Poštovani, molim Vas da Čl. 40., točka a., prvi dio, izmijenite tako da glasi:\n\n\"- pristupnik je u sklopu programa poslijediplomskog (specijalističkog ili doktorskog) studija ili nakon stjecanja doktorata znanosti bio mentor, komentor ili neposredni voditelj u izradi najmanje dva obranjena ili pozitivno ocijenjena završna ili diplomska rada (kriterij za izbor na radno mjesto docenta)\"\n\nObrazloženje:\n\nSkrećem pozornost da na nekim institucijama visokog obrazovanja asistenti i viši asistenti prema lokalnim Pravilnicima o radu ne mogu biti mentori ili komentori završnih i diplomskih radova, već se mogu prijaviti samo kao \"neposredni voditelji\". Neposredno voditeljstvo uključuje redovan rad s diplomandima, učenje tehnikama i vještinama potrebnima za izradu završnih i diplomskih radova te korekturu napisanih radova, drugim riječima iza osobe stoji obavljeni rad, ali zbog internih pravilnika osobu se nije moglo imenovati komentorom, već neposrednim voditeljem. Nadalje, neposredno voditeljstvo odrađuju i asistenti za vrijeme trajanja poslijediplomskog studija, te bi bilo korektno da se taj aspekt njihovog rada vrednuje. Nije u redu da se vrednuju nastava i publikacije ostvareni za vrijeme trajanja poslijediplomskog studija, a rad sa studentima na izradi kvalifikacijskih radova ne. Molim Vas da se ovaj članak izmijeni na gore opisan način čime bi se pristupnicima uvažio obavljeni rad."]
[1416,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. točka c.\nSlažemo se da treba poticati usavršavanja u inozemstvu, no smatramo neprimjereno restriktivnim zahtijevati (samo) od pristupnika koji se biraju u redovitog profesora u trajnom izboru da su proveli najmanje mjesec dana u neprekinutom trajanju u inozemstvu. Predlažemo brisanje riječi „, od čega od prethodnog izbora najmanje jedan mjesec u neprekinutom trajanju“ iz točke c. članka 40. U najmanju ruku, trebaju se izbrisati riječi „u neprekinutom trajanju“.\n\nČlanak 40. točka h.\nU odnosu na trenutno važeće nastavne kriterije, prijedlog Nacionalnih kriterija na ovome je mjestu neprimjereno izbacio recenziranje znanstvenih knjiga, koje smatramo jednako vrijednom aktivnošću pristupnika. Predlažemo da se ova točka promijeni tako da glasi: \n“h. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili znanstvene knjige – pristupnik je bio recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili znanstvene knjige”. \nAko predlagatelj smatra da recenziranje znanstvene knjige ne pripada unutar kriterija nastavnog doprinosa, onda ovakvu točku (recenziranje znanstvene knjige) treba uključiti kao dodatnu točku unutar članka 7. stavka 2."]
[1417,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Točka j:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema nastavnicima koji održavaju nastavu na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koji mogu imati znatan međunarodni odjek. Predlaže se izostaviti jezični kriterij i ostaviti samo održavanje nastave na inozemnim visokoškolskim institucijama.\n\nTočka k:\nOdredba o uvjetovanju jezika Europske Unije diskriminatorna je prema nastavnicima koji održavaju predavanja na drugim velikim svjetskim jezicima (ruski, kineski, japanski, turski i dr.), kao i svim drugim stranim jezicima, a koji mogu imati znatan međunarodni odjek. Umjesto formulacije “na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika”, predlaže se “na engleskom ili drugom stranom jeziku, osim hrvatskog jezika”.\n\nTočka l:\nKriterij valja ili ukinuti ili bolje definirati jer ovako sugerira da je dovoljno održati jedno predavanje u izvedbi programa cjeloživotnog obrazovanja da bi se kriterij zadovoljio, što je premalo i posve nerazmjerno ostalim uvjetima. \nPrijedlog: kriterij vratiti u formu kako je dosad bilo propisano uvjetima Rektorskog zbora: “Uvjet sudjelovanja u izradi i/ili izvedbi programa cjeloživotnog obrazovanja - da je kao voditelj povjerenstva sudjelovao u izradi i/ili izvedbi prihvaćenog programa cjeloživotnog obrazovanja.”"]
[1418,"MARIJA BRKIĆ BAKARIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Uvjet koji priznaje samo pozvana ili plenarna predavanja održana na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije – s iznimkom hrvatskog jezika – degradira status hrvatskog jezika kao ravnopravnog u europskom prostoru."]
[1419,"MISLAV CVITKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Komentar na b.\nZašto koautorstvo rada sa studentom vezati isključivo za teme ocjenskih radova? Sa studentom se može znanstveno raditi i bez da mu se bude mentor završnog ili diplomskog rada. Predlažem izmijeniti da obuhvati i znanstvene radove objavljene sa studentima općenito, što također treba poticati:\n\"b. kriterij objavljivanja rada u koautorstvu sa studentom:\n- u koautorstvu sa studentom, pristupnik je objavio (ili je prihvaćen za objavljivanje) najmanje jedan znanstveni ili stručni rad (kriterij za izbor na radno mjesto docenta) ili\n- u koautorstvu sa studentom, nakon izbora na prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto, pristupnik je objavio znanstveni ili stručni rad (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru)\"."]
[1420,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Izjednačavanje objavljivanja udžbenika s ostalim uvjetima u ovoj kategoriji nije logično i opravdano.\nOvaj uvjet ne može biti ravnopravan uvjet ostalim kriterijima i trebao bi \"vrijediti više\" kao eventualna kompenzacija drugim uvjetima.\n\nNa ovaj način se opet neće poticati pisanje udžbenika, kao što nije poticano pisanje znanstvenih knjiga. Nelogičnost i neučinkovit uvjet postojećih uvjeta Rektorskog zbora za znanstveno-nastavna zvanja. Sada Nacionalni kriteriji ponavljaju istu grešku, odnosno ponavljaju uvjet koji nije realizirao svoju svrhu.\n\nOvaj kriterij svojom težinom i zahtjevnosti jednostavno nije moguće izjednačiti s ostalima. Upravo je sada prilika da novi Nacionalni kriteriji isprave nelogičnosti i loše politike prethodnih pravnih akata u ovom području.\n\nU hrvatskom znanstvenom opusu značajno nedostaje sveučilišnih udžbenika te treba osmisliti kriterije koji će ih poticati. Time i studenti i znanstvena i stručna zajednica imaju koristi."]
[1421,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Smatramo da su ovi boravci predugački i nerealni s obzirom na stipendije i okolnosti rada na fakultetima, te da ih je potrebno maksimalno skratiti (1 - 3 - 6 mj.)"]
[1422,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Smatramo da se trebaju bodovati radovi sa studentom generalno - ne moraju biti nužno proizašli iz teme diplomskog ili završnog rada, možda mogu biti vezani uz interes students, neki projekt, kolegij ili istraživanje u koje je student bio uključen."]
[1423,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","S obzirom da za dobivanje Dekanove ili Rektorove nagrade nije uvjet objava rada, smatramo da to nema smisla niti ovdje tako definirati."]
[1424,"IVANA ETEROVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Komentar uz članak 40, točku c. U tekst \"pristupnik se usavršavao u svom znanstvenom području ili struci ili nastavi na sveučilišnim ili znanstvenim institucijama u inozemstvu u ukupnom trajanju od najmanje šest mjeseci (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora) odnosno najmanje devet mjeseci (kriterij za izbor na radno mjesto redovitog profesora) odnosno najmanje 12 mjeseci, od čega od prethodnog izbora najmanje jedan mjesec u neprekinutom trajanju (kriterij za izbor na radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru)\" valjalo bi – preciznosti radi – dodati odredbu o trenutku od kojega se to računa (kao u prethodnom odlomku: “nakon diplomiranja”). Računa li se ovih 9, odnosno 12 mjeseci kumulativno ili nakon posljednjeg izbora? Npr. ako se pojedinac usavršavao 3 mjeseca nakon diplomiranja, a 6 mjeseci nakon izbora na radno mjesto docenta, uvažava li se to kao 9 mjeseci prilikom izbora za redovitog profesora ili 9 neprekinutih mjeseci mora provesti na usavršavanju nakon izbora u izvanrednog profesora?"]
[1425,"MATEJ TRPIN","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 40. stavku 1. točki a. podtočkama 2. i 3. nakon riječi „nakon“ dodati riječ „pokretanja“, tako da bi se obvezno odnosilo na razdoblje nakon pokretanja izbora.\nPostupak može trajati 6 mjeseci i ako uhvati razdoblje lipnja, srpnja i rujna kad je najviše obrana studentskih ocjenskih radova, može se dogoditi da mentoru propadne nekoliko radova kojima ne bi mogao dokazivati ispunjavanje kriterija. \nTakođer, ovakve nagrade se dodjeljuju obično jednom godišnje uz dan Sveučilišta i slično, i opet mentor može ostati bez te potvrde jer se eto dan Sveučilišta obilježava u razdoblju trajanja postupka."]
[1426,"GORAN SUNAJKO","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","- na mrežnoj stranici ili na sučelju za e-učenje visokog učilišta pristupnik je izradio, postavio i koristio nastavne e-materijale (podloge za predavanja, podloge za auditorne, laboratorijske ili konstrukcijske vježbe, podloge za seminare) iz najmanje jednog kolegija, koji su stručno recenzirani i koje je prihvatilo nadležno stručno tijelo visokog učilišta.\n\nPredlažem izbrisati  \"koji su stručno recenzirani i koje je prihvatilo nadležno stručno tijelo visokog učilišta\" je ne vidim svrhu stručne recenzije nastavnih materijala postavljenih na e-sučelja, a još manje njihova prihvaćanja od stručnoga tijela. To nije praksa na svim visokom učilištima (vjerojatno na većini nije) i njihova svrha ne bi trebala biti otežavanje izbora na radna mjesta, nego pomoć studentima u nastavi."]
[1427,"GORAN SUNAJKO","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","- nakon prethodnog izbora na radno mjesto, student kojem je pristupnik bio mentor ili komentor, za studentski individualni objavljeni ili za objavljivanje prihvaćen znanstveni ili stručni rad (do tri studenta autora) nagrađen je Rektorovom ili Dekanovom ili Nagradom pročelnika sveučilišnog odjela. \n\nPredlažem brisanje \"nakon prethodnog izbora\" jer očekivati ovakvu dinamiku mentoriranja Rektorovih i drugih nagrada nakon svakog izbora je nerealno te ne ovisi o pristupniku."]
[1428,"ANTONIJA PRIMORAC","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. Kod stavaka u kojima se spominje objavljivanje nastavnih materijala u otvorenom pristupu te projektno osmišljenih oblika nastave, pojasniti o kakvom se stručnom tijelu radi i na čijim stranicama se objavljuju ovi resursi.\nDodati kategoriju “objavljivanje otvorenih nastavnih resursa/e-materijala koji su proizašli iz kompetitivnih projekata i dobili pozitivnu ocjenu relevantnog stručnog tijela”.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, pročelnica"]
[1429,"REBEKA MESARIĆ ŽABČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Poštovani,\n\nSmatram da su u prijedlogu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija za ustroj znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih, znanstvenih i nastavnih radnih mjesta sadržana brojna postroženja koja će izrazito nepovoljno djelovati na buduće mogućnosti napredovanja znanstvenika.\n\nU svojoj znanstvenoj karijeri spomenuti su kriteriji više puta postrožavani pa se nameće pitanje koji je cilj i svrha konstantnog postrožavanja istih?\n\nKao  predsjednica Hrvatskog demografskog društva moram istaknuti da je demografija kao relativno mala struka u odnosu na ostale društvene znanosti, u znatno podređenom položaju. Na primjer, ukupan broj časopisa \nu svijetu koji se bave demografskim temama je osjetno manji od npr. \nbroja psiholoških časopisa. Iz sličnih je razloga i teže dobiti \nznanstveni projekt koji se bavi demografijom a posebno je teško dobri \nprojekt koji nosi velike financije. \n\nPosebno problematičnim smatram nove horizontalne kriterije za\nnapredovanje i smatram da bi njih u potpunosti trebalo izbaciti iz\npravilnika.\n\nDo prije samo petnaestak godina se na viša radna mjesta napredovalo\npraktički automatizmom. Postavlja se pitanje imaju li oni koji su do\nnajviših radnih mjesta napredovali po puno blažim kriterijima (možda i\nuz preskakanje pojedinog zvanja ili radnog mjesta, što je sada nemoguće)\nmoralno pravo sada nametati značajno postrožavanje kriterija za\nnapredovanje.\n\nPostrožavanje kriterija za napredovanje, u kombinaciji s nižim plaćama i\nlošijim uvjetima rada u znanosti u odnosu na Zapadnu Europu, bi moglo\nrezultirati daljnjim iseljavanjem mlađih hrvatskih znanstvenika u\nbogatije države. Takav bi proces dodatno pogoršao već ionako vrlo lošu\ndemografsku sliku Hrvatske.\n\nUz to, stalne promjene i postrožavanja pravilnika unose nepotreban kaos\nu sustav, što je kontraproduktivno. Znanstvenici su prisiljeni biti i\nadministratori za svoje projekte što je za njih dodatno opterećujuće,\n\nLijepi pozdrav,\n\ndr.sc. Rebeka Mesarić Žabčić\nznanstvena savjetnica u trajnom zvanju i \npredsjednica Hrvatskog demografskog društva"]
[1430,"BOŽIDAR ŠANTEK","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Matični odbor za biotehničke znanosti predlaže primjene članka 40 točka d da glasi: \nd. kriterij objavljivanja jednog sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto"]
[1431,"TANJA KUŠTOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Točka (h) kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika – pristupnik je bio recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika   KOMENTAR: Računa li se, primjerice, ova stavka kumulativno ili samo od posljednjeg izbora > potrebno naglasiti?"]
[1432,"DARIO ILJKIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","g. kriterij recenziranja studijskog programa odnosno članstva u povjerenstvu za reakreditaciju studijskog programa – pristupnik je bio recenzent studijskog programa ili izvjestitelj kod inicijalne akreditacije odnosno reakreditacije za barem jedan studijski program ili je kao član sudjelovao u radu barem jednog povjerenstva za inicijalnu akreditaciju ili reakreditaciju studijskog programa\nOdnosi li se to samo na Hrvatsku ili i na druge države?\nPredlažem uvrstiti riječi\" u Hrvatskoj i/ili inozemstvu\" kako bi kolege koje su bile recenzenti u drugim državama također mogli ispuniti navedeni kriteriji."]
[1433,"DARKO BOŠNJAK","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta predlažemo sljedeće izmjene (Posebni kriterij usavršavanja – Glava III kriterija nastavnog doprinosa, članak 40. točka c):\n– Smanjiti traženo trajanje boravka u inozemstvu za redovitog profesora sa 9 na 6 mjeseci, a za trajno zvanje s 12 na 9 mjeseci (od čega barem 1 mjesec neprekidno). Time bi ukupni zahtjev za međunarodnim iskustvom bio 3→6→9→9 mjeseci po razinama, što je lakše dostižno, a i dalje poticajno.\n– U istu točku dodati da se “usavršavanje na inozemnim institucijama može djelomično zamijeniti i radom na zajedničkim međunarodnim projektima ili konzorcijima od ekvivalentnog značaja, uz odgovarajuće dokaze”. Ovo bi priznalo onim kandidatima koji možda nisu fizički boravili dugo vani, ali su kroz projekte integrirani u međunarodnu znanstvenu suradnju (što je u biti i cilj mobilnosti).\n– Po potrebi, u prijelaznim odredbama predvidjeti izuzeće ili ublaženje ovog kriterija za one kandidate koji su do stupanja na snagu kriterija već ispunili sve druge uvjete, ali ne i ovaj. Time bi se spriječilo da netko bude “zatočen” na radnom mjestu samo zbog nedostatka formalne mobilnosti u prošlosti.\nObrazloženje: Predloženo smanjenje trajanja usklađuje kriterije s realnošću: iskustvo pokazuje da kontinuirani boravci dulji od 6 mjeseci predstavljaju izazov (financijski, obiteljski) i rijetko tko ostvaruje punih godinu dana vani osim onih na postdoktorskom usavršavanju. Kroz fleksibilniji pristup (priznavanje ekvivalentne međunarodne suradnje) zadržavamo cilj internacionalizacije, ali ne diskriminiramo kandidate koji su možda drugačije doprinijeli međunarodnoj vidljivosti (npr. koordiniranjem EU projekta iz Hrvatske). Ustavni sud je u više odluka (npr. U-I-1871/2016) dao prednost svrsi propisa pred formalizmom – svrha ovog kriterija je osigurati da profesor ima međunarodno iskustvo i kontakte, a to se može ostvariti i bez fizičke mobilnosti ako postoje drugi oblici angažmana. Stoga je razumno dopustiti alternativno dokazivanje ispunjenja tog cilja. Također, smanjenjem trajanja za najviše radno mjesto, ublažavamo potencijalnu indirektnu diskriminaciju prema onima koji iz opravdanih razloga (zdravstvenih, obiteljskih, profesionalnih) nisu mogli dugo izbivati iz zemlje – što se osobito često spominje kao pitanje jednakosti spolova (npr. znanstvenice s malom djecom teško mogu provesti 12 mjeseci u inozemstvu). Kriteriji trebaju biti strogi, ali ne i slijepi za različite okolnosti, u skladu s čl. 14. st. 2. Ustava RH o jednakosti pred zakonom."]
[1434,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"b.\":\n\nZamijeniti s:  \n\n\"b. kriterij objavljivanja rada u koautorstvu sa studentom iz područja teme završnog, diplomskog ili specijalističkog rada:\n- u koautorstvu sa studentom (studenti prijediplomskih, diplomskih i poslijediplomskih/doktorskih studija), kojemu je bio mentor ili komentor, pristupnik je objavio (ili je prihvaćen za objavljivanje) najmanje jedan znanstveni ili stručni rad (kriterij za izbor na radno mjesto docenta) ili \n- u koautorstvu sa studentom (studenti prijediplomskih, diplomskih i poslijediplomskih/doktorskih studija), kojemu je bio mentor ili komentor, nakon izbora na prethodno znanstveno-nastavno radno mjesto (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru)\""]
[1435,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"k.\":\n\nizbrisati \"(u obzir se ne uzima konzultativna nastava)“, odnosno zamijeniti stavak s:  \n\n\"k. kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika, s iznimkom filoloških studija – pristupnik je na visokom učilištu održao nastavu od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati.\""]
[1436,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela, komentar na \"j.\":\n\nDodati \"nastavnik\" u tekst, tako da piše: \nj. kriterij održavanja nastave na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, s iznimkom filoloških studija iz područja hrvatskog jezika – pristupnik je kao nastavnik ili gostujući nastavnik na inozemnim visokoškolskim institucijama održao predavanja u minimalnom obimu od 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati jednog ili više kolegija inozemnog visokog učilišta"]
[1437,"JADRANKA ŠEPIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela:\n\nPredlažemo dodati kriterij: \n\"uvjet mentorstva pri izradi doktorskog rada: da je pod njegovim mentorstvom ili komentorstvom obranjen najmanje jedan doktorski rad.\""]
[1438,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","ČLANAK 40., stavak 1., točka a.\nPredlaže se dodati riječ: „doktorskih“, tako da rečenica sada glasi: „kriterij mentorstva ili komentorstva pri izradi završnih, diplomskih ili doktorskih radova (jedan rad kvalificira pristupnika samo u jednoj kategoriji):“"]
[1439,"SNJEŽANA ZRNČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. \nd. kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=broj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod \n\nKomentar dodajem u ime Znanstvenog vijeća Hrvatskog veterinarskog instituta:\nVezano uz valorizaciju znanstvenog opusa znanstvenika prilikom objave sveučilišnih udžbenika, predlažem da se u postupak vrednovanja uključe i recenzirane autorske znanstvene knjige. Također, smatram da bi trebalo isključiti kriterij bodovanja prema broju autora. Naime, opsežnost i složenost obrađene tematike često zahtijevaju suradnju više autora, što može dodatno pridonijeti kvaliteti i znanstvenoj vrijednosti djela."]
[1440,"DOMAGOJ NAKIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Što točno spada pod \"programe cjeloživotnog obrazovanja\"? Odnosno, da li autor i izvođač radionice koja je dobila odobrenje nadležnog ministarstva da se uvrsti u \"stručno usavršavanje\" ispunjava ovaj kriterij? Također, zašto navedeni kriterij ne obuhvaća i sudjelovanje u izvedbi specijalističkih studija? Naime, specijalističke (poslijediplomske) studije upisuju osobe koje se također na neki način dodatno obrazuju nakon završetka osnovnog studija. Istovremeno, nastavnicima se sudjelovanje u izvedbi specijalističkih studija ne ubraja u satnicu. Zar ne bi trebalo vrednovati i taj dodatni angažman kroz proširenje ovog kriterija? Uz to, specijalistički studiji se zasigurno izvode i na daleko većoj razini od \"programa cjeloživotnog obrazovanja\" pa zaista nema smisla da se sudjelovanje u izvedbi istih ni na koji način ne honorira nastavnicima uključenim u njihovu izvedbu kroz ovaj Pravilnik. Smatram da je navedeno neophodno uključiti ili kroz proširenje ovog kriterija pod točkom l. Članka 40. ili kroz uvođenje zasebnog novog kriterija unutar ove grupe (kriterija nastavnog doprinosa)."]
[1441,"SVEUČILIŠTE J.J. STROSSMAYERA U OSIJEKU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","• Članak 40: među stavkama kriterija e), treba li biti oznaka „ili“ kao kad drugih?\n• Članak 40: za kriterij k), ulazi li nastava za ERASMUS studente na matičnoj instituciji u Hrvatskoj u ovu kategoriju?"]
[1442,"SILVANA DUNAT","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","uz komentar BRANKA ANDRIČIĆ: Ne vidim zašto bi bila prepreka ukoliko je kriterij ostvaren na nekoj drugoj instituciji? Mislim da je poanta kriterija ostvaren rezultat osobnog rada , a ne doprinos konkretnoj instituciji."]
[1443,"SILVANA DUNAT","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. \nOvdje podrazumijevam da svuda gdje nije navedeno „nakon prethodnog izbora“ kriterij može biti zadovoljen i ukoliko je ostvaren u periodu prije izbora"]
[1444,"SILVANA DUNAT","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40. f. \nTko su „svi“ iz teksta „a koji mora imati otvoreni online sadržaj koji svima pruža…“ – samo oni koji imaju pristup mrežnoj stranici ili sučelju za e-učenje visokog učilišta ili svi na način da je e-kolegij dostupan bilo kome bilo gdje?"]
[1445,"DARIO DUNKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Prijedlog izmjene članka 40. stavka d.\nd) kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili znanstvene knjige u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=broj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod.\n\nObrazloženje:\nPrijašnja Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (NN 122/17, 120/21) kao kriterij nastavnog doprinosa uz objavu sveučilišnog udžbenika i priručnika, vrednovala je i objavu znanstvene knjige. Znanstvena knjiga pruža značajan doprinos u podizanju kvalitete nastave produbljivanjem postojećih znanja stoga joj se treba pridati odgovarajući nastavni doprinos."]
[1446,"DANIJELA SOKOLIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","OČITOVANJE KATEDRE ZA ORGANIZACIJU I MENADŽMENT EKONOMSKOG FAKULTETA U RIJECI NA PRIJEDLOG NOVIH NACIONALNIH SVEUČILIŠNIH, ZNANSTVENIH I UMJETNIČKIH KRITERIJA Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj (pročelnica Katedre prof. dr. sc. Danijela Sokolić): \nČlanak 40. Kriteriji nastavnog doprinosa: Predlaže se povećati kriterije broja završnih i diplomskih radova na najmanje 5 u stavku „pod mentorstvom pristupnika (jedan bod) ili komentorstvom (1/N bodova, N=oj komentora), a nakon prethodnog izbora na radno mjesto, obranjeno je najmanje tri završna i/ili diplomska i/ili poslijediplomska specijalistička rada (kriterij za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru, potrebna su minimalno ostvarena tri boda) ili…“"]
[1447,"JOSIP BOTA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Dodati vrednovanje kao i u drugim područjima:  uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta ili sastavnice u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl."]
[1448,"KRISTIAN STANČIN","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Čl 40. točka c)\nSmatram da je predloženi kriterij usavršavanja, koji propisuje minimalno višemjesečne boravke u zemlji ili inozemstvu kao uvjet za napredovanje u znanstveno-nastavnim zvanjima, potrebno revidirati i dopuniti. Iako mobilnost nesumnjivo ima značajnu ulogu u znanstvenom razvoju i međunarodnom umrežavanju, važno je prepoznati da ovakav kriterij u svom sadašnjem obliku nije univerzalno primjenjiv ni pravedan.\nNaime, velik broj znanstvenika suočen je s objektivnim preprekama koje onemogućuju ili znatno otežavaju višemjesečne fizičke boravke izvan matične institucije – bilo zbog obiteljskih obveza, zdravstvenih ograničenja, nedostatne institucionalne podrške, administrativnih barijera ili ograničenih financijskih sredstava. Takvi znanstvenici nerijetko ostvaruju iznimne znanstvene doprinose te se aktivno uključuju u međunarodne suradnje, usavršavanja i projekte, no u formi koja ne podrazumijeva dugotrajnu mobilnost.\nStoga predlažem proširenje definicije usavršavanja tako da obuhvaća i intenzivne, strukturirane i akreditirane oblike stručnog i znanstvenog razvoja – uključujući certificirane tečajeve, ljetne škole, online programe, mentorske razmjene, međunarodne istraživačke suradnje te druge forme usavršavanja koje su vremenski kraće, ali verificirane (npr. kroz ECTS, certifikate ili institucionalnu potvrdu) i jasno usmjerene na znanstveni napredak.\nTakav pristup bio bi u skladu s načelima cjeloživotnog učenja, koje je temelj suvremenog visokog obrazovanja i znanosti, te s praksom brojnih europskih sustava koji ne vrednuju usavršavanje isključivo prema trajanju, već i prema kvaliteti, relevantnosti i učinku na znanstvenu i nastavnu izvrsnost.\nU tom smislu predlažem dopunu točke c) u kojoj bi se kao priznati oblici usavršavanja uključili i kraći, ali kvalitativno evaluirani programi, a kriterij dužine boravka u inozemstvu postavio kao preporuku ili jedan od mogućih oblika usavršavanja, a ne isključivi uvjet za napredovanje."]
[1449,"JELENA PARLOV","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Daje se u ime Matičnog odbora za polja kemijskog inženjerstva, rudarstva, nafte i geološkog inženjerstva, metalurgije, tekstilne tehnologije i grafičke tehnologije:\nU članku 40. posebno su izdvojeni i detaljno opisani kriteriji nastavnog doprinosa koje je potrebno zadovoljiti za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta. Međutim, u članku 39. za isto zvanje navedeni su isključivo minimalni radni sati nastave, bez traženja ispunjavanja kriterija nastavnog doprinosa. Takva nedosljednost između dvaju članaka stvara pravnu nejasnoću i otvara mogućnost različitog tumačenja obveza kandidata. S obzirom na to da kriteriji iz članka 40. nemaju uporište u prethodnoj normi, isti su normativno opterećeni suvišnim i potencijalno zbunjujućim stavkama te se predlaže njihovo usklađivanje ili brisanje, radi osiguranja pravne jasnoće i učinkovitosti provedbe postupka izbora."]
[1450,"ANAMARIJA STANKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Pojasniti kriterij l) i proširiti popis nastaavnih kriterija\n\nSmatram da bi kriterij l) trebalo dodatno precizirati kako bi se izbjegle moguće nejasnoće u njegovoj interpretaciji. Trenutno je formuliran kao:\n\nl) kriterij sudjelovanja u izvedbi programa cjeloživotnog obrazovanja – pristupnik je sudjelovao u izvedbi prihvaćenog programa cjeloživotnog obrazovanja.\n\nMeđutim, ostaje nejasno podrazumijeva li to isključivo izvedbu programa, ili se priznaje i sudjelovanje u njegovoj pripremi i prijavi, osobito ako se program još nije započeo izvoditi iz administrativnih ili organizacijskih razloga. Smatram važnim pojasniti je li doprinos u osmišljavanju i pripremi takvog programa dovoljan za ispunjenje kriterija, budući da je i to važan oblik stručnog i nastavnog angažmana.\n\nDodatno predlažem proširenje skupa kriterija nastavnog doprinosa uključivanjem sljedeće stavke:\n\n- Kriterij sudjelovanja u programima popularizacije znanosti, kao što su javna predavanja, znanstveno-popularni članci, organizacija radionica za širu javnost, sudjelovanja u znanstvenim festivalima i slično.\n\nOvakav kriterij bio bi u skladu s misijom sveučilišta da znanost približi društvu te bi dodatno vrednovao javno djelovanje nastavnika i znanstvenika."]
[1451,"JASMINA JELČIĆ ČOLAKOVAC","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40., uvjeti pod točkama j. i k. diskriminatorni su prema nastavnicima filoloških studija:\n\nj. kriterij održavanja nastave na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog, s iznimkom filoloških studija iz područja hrvatskog jezika – pristupnik je kao gostujući nastavnik na inozemnim visokoškolskim institucijama održao predavanja u minimalnom obimu od 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati jednog ili više kolegija inozemnog visokog učilišta\n\nk. kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom ili drugom službenom jeziku Europske unije, osim hrvatskog jezika, s iznimkom filoloških studija – pristupnik je na visokom učilištu održao nastavu od najmanje 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati (u obzir se ne uzima konzultativna nastava).\n\nS obzirom na isključenje nastavnika filoloških smjerova iz mogućnosti ispunjavanja navedenih uvjeta, ti su nastavnici u nepovoljnom položaju u odnosu na ostale kolege s obzirom da im je nedostupan jednak broj uvjeta nastavnog doprinosa. Uzimajući u obzir navedeno, potrebno je korigirati Uvjete j. i k. na način da je omogućeno i nastavnicima filoloških studija da iste ispune."]
[1452,"ANA ANDABAK ROGULJ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40 stavak d. - Slažem se s prethodnim komentarima da je taj kriterij nedovoljno jasno definiran. Smatram da ovaj kriterij ne bi trebalo vrednovati prema broju autora, već bi se koautorstvo na udžbeniku trebalo priznati kao ispunjavanje uvjeta u cijelosti. Pisanje udžbenika predstavlja iznimno zahtjevan zadatak, a u području biomedicine ono je najčešće multidisciplinarno, što nužno podrazumijeva suradnju stručnjaka iz različitih medicinskih specijalnosti.\nAna Andabak Rogulj, Stomatološki fakultet Sveučilišta u Zagrebu"]
[1453,"BOŽANA LONČAR BRZAK","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Čl.40, točka d- slažem se s prethodnim komentarima da izmjena kojom bi se vrednovalo samo \"objavljivanje sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=broj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod\" nema smisla. Trebalo bi vrednovati i objavljena poglavlja u udžbenicima, samostalno ili u koautorstcu, jer su mnogi udžbenici multidisciplinarni, barem u biomedicinskom području"]
[1454,"MATEO BRATANIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Da li je pri stvaranju ovih kriterija poštovan članak 93,, stavak 2.3 Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti?"]
[1455,"BRANKA ANDRIČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Pod točkom e navedeno je:\nkriterij inoviranja nastavnog sadržaja na jedan od sljedećih načina:\n\n- kao član radnog tijela visokog učilišta pristupnik je sudjelovao u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili je sudjelovao u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju\n\n- pristupnik je uveo novi kolegij koji je kao sastavni dio akreditiranog studijskog programa prihvatilo nadležno stručno tijelo visokog učilišta\n\n- na mrežnoj stranici ili na sučelju za e-učenje visokog učilišta pristupnik je izradio, postavio i koristio nastavne e-materijale (podloge za predavanja, podloge za auditorne, laboratorijske ili konstrukcijske vježbe, podloge za seminare) iz najmanje jednog kolegija, koji su stručno recenzirani i koje je prihvatilo nadležno stručno tijelo visokog učilišta\n\n- pristupnik je osmislio i sudjelovao u postavljanju eksperimentalnog postava (fizički uređaj, eksperimentalne laboratorijske metode, pomagalo ili programska podrška i sl.) ili problemski projektno osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta\n\nSmatram da je u zadnja tri kriterija  pojam \"visokog učilišta\" nedefiniran. Naime, po predloženom tekstu proizlazi da se priznaje uvođenje novog kolegija, postavljanje e-materijala na mrežne stranice i postavljanje eksperimentalnog postava na bilo kojem visokom učilištu u svijetu, na bilo kojem jeziku. Uostalom, nisu rijetki slučajevi prijelaza nastavnika s jednog sveučilišta na drugo ili sastavnica unutar sveučilišta.  Kakvu korist visoko učilište odnosno student visokog učilišta  X imaju od toga da je nastavnik uveo predmet, postavio nastavne materijale i uveo vježbe na visokom učilištu Y? Nastavni materijali, osim toga, dostupni su najčešće samo studentima visokog učilišta na čije su stranice postavljeni. Uvedeni predmet na visokom učilištu Y ne mora uopće biti predmet koji se predaje na sveučilištu X. \n\nPostoji konkretan slučaj da je nastavnik određeni broj kriterija nastavnog doprinosa ostvario na sveučilištu u drugoj državi, a koji mu se priznaju u Hrvatskoj.  Pri tom, sadržaj nastavnog naterijala nije bio dostupan vijeću sastavnice koja je provodila izbor na radno mjesto. Na taj način određeni nastavnik do izbora u najviše zvanje na visokom učilištu na kojem je zaposlen ne treba dati nikakav nastavni doprinos. Osim izvođenja nastave. Mislim da to ne bi trebao biti cilj uvih uvjeta. \n\nStoga predlažem da se u zadnje tri stavke ove točke iza riječi \"visokog učilišta\" doda \"na kojem se provodi izbor na radno mjesto\""]
[1456,"DINO DUMANČIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Kriterije nastavnog doprinosa (a-h) potrebno je doraditi  u cijelosti kako bi njihova forumalcija bila jasnija. Primjerice, dio koji glasi \"jedan rad kvalificira pristupnika samo u jednoj kategoriji\" treba biti pojašnjen.Drugi primjer može se pronaći u dijelu (i), koji spominje pokušališta,za koja uopće nije jasno što su. Nadalje, kriterij (k) koji zahtijeva najmanje 150 sati nastave na engleskom ili drugom službenom jeziku EU, osim hrvatskog, ne uzima u obzir specifičnosti rada nastavnika na Odjelu za anglistiku. Naša nastava često uključuje rad s Erasmus studentima i drugim međunarodnim sudionicima, što nije adekvatno vrednovano ovim kriterijem."]
[1457,"IVANA VRSELJA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Članak 40, točka d - slažem se s već napisanim komentarima da je taj kriterij loše definiran i da ne treba dijeliti bodove \"postignutosti kriterija\" ovisno o broju autora, nego da se suautorstvo udžbenika treba priznati kao \"cijeli\" uvjet bez obzira na broj autora. Pisanje udžbenika je iznimno zahtjevan posao koji se ne cijeni dovoljno, a ovime bi se autore na taj način još više obeshrabrilo na pisanje i izdavanje udžbenika."]
[1458,"HRVOJE BRKIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","statut UNIZG:\nZa mentora može biti imenovana osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:\n1. Izabrana najmanje u znanstveno-nastavno zvanje ili umjetničko-nastavno zvanje docenta ili zvanje znanstvenog suradnika, ili u ekvivalentno zvanje, ako je riječ o mentoru koji je akademsko zvanje stekao u inozemstvu;\n\nprva kategorija u stavku a. je kontradiktorna sa statutom UNIZG-a"]
[1459,"ANTE DŽOLAN","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Je li neophodno objavljene radove u koautorstvu sa studentima (b) ograničiti samo na one objavljene s diplomantima kojima je pristupnik bio mentor ili komentor. Zašto eliminirati radove objavljene s bilo kojim studentom, npr. rad objavljen u koautorstvu sa stranim studentom koji je u sklopu Erasmusa boravio na instituciji pristupnika se ne vrednuje."]
[1460,"DINO LOVRIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U članku 39 navodi se da je za izbor u docenta potrebno samo zadovoljiti kriterij 150 standardnih sati u nastavi. Dalje se u članku 40 navode dodatni kriteriji nastavnog doprinosa posebno za docente, što je u kontradiktornosti s člankom 39 gdje stoji da nije za docenta potrebno zadovoljiti nikakve nastavne kriterije osim broja sati u nastavi."]
[1461,"DIEGO SUŠANJ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","U  točki c. kriterij usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju ili struci ili nastavi, stavak 2, dio teksta \"od čega od prethodnog izbora najmanje jedan mjesec u neprekinutom trajanju\" primarno se može protumačiti u vezano samo na izbor u zvanje redovitog profesora u trajnom zvanju. Ako to nije intencija, već se očekuje isto i za izbor u zvanja izvanrednog te redovitog profesora, predlažem da se navedeni članak razloži kroz dvije točke ili da se navedeni segment doda kao sljedeća rečenica."]
[1462,"DANIJELA JAKŠIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Čl. 40. točka c. kriterij usavršavanja u znanstvenom području odnosno polju ili struci ili nastavi:\n\nZnanost i visoko obrazovanje temelje se na konceptu cjeloživotnog učenja. U kontekstu brzih promjena u znanstvenim disciplinama, tehnologiji i obrazovnim praksama, visoko obrazovno osoblje se sve više usavršava kroz kraće, intenzivne i specijalizirane edukacije, a ne isključivo putem mobilnosti. Usmjeravanje isključivo na fizičku mobilnost kao pokazatelj usavršavanja zanemaruje realnost suvremenog stručnog razvoja. \nNe mogu svi znanstvenici (zbog obiteljskih, zdravstvenih, institucionalnih, administrativnih ili financijskih ograničenja) sudjelovati u višemjesečnim mobilnostima. No zato sudjeluju u visoko kvalitetnim programima stručnog i znanstvenog usavršavanja koji su kraći, ali intenzivni, strukturirani i verificirani (npr. putem ECTS-a ili certificiranih tečajeva). Ovo proširenje omogućuje pravedniju i dostupniju evaluaciju.\nEuropski i nacionalni obrazovni standardi prepoznaju cjeloživotno obrazovanje kao legitimno i mjerljivo. U skladu s dokumentima poput Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF) i preporukama Europske komisije, cjeloživotno učenje uključuje formalno, neformalno i informalno obrazovanje koje treba biti vrednovano i priznato. HKO također već prepoznaje programe cjeloživotnog obrazovanja kroz bodovne sustave (ECTS, CROQF). Cjeloživotni programi koje provode sveučilišta, znanstvene institucije i profesionalne udruge često uključuju rigoroznu provjeru znanja i izdavanje akreditiranih certifikata, odnosno potvrda s bodovnim ekvivalentom i dokumentiranim ishodima učenja, što omogućuje transparentno vrednovanje usavršavanja. Sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja, specijaliziranim radionicama i naprednim tečajevima (primjerice, metodologija istraživanja, AI alati, upravljanje projektima, znanstvena komunikacija, kvaliteta nastavnog rada, itd.) omogućuje nastavnicima i znanstvenicima da kontinuirano razvijaju relevantne kompetencije, prate suvremene trendove u znanstveno-nastavnoj metodologiji i tehnologiji, te ostanu konkurentni i relevantni. \n\nUnatoč tome, takve oblike stručnog usavršavanja trenutačni članak uopće ne prepoznaje kao legitimne oblike usavršavanja i vrednovanja za napredovanje, čime se znanstveni i nastavni kadar demotivira da uopće ulaže vrijeme i resurse u takve aktivnosti. Time se dugoročno destimulira fleksibilan, proaktivan i interdisciplinaran razvoj kompetencija koji je temelj modernog akademskog sustava.\n\nStoga predlažem dopunu točke c. novom (trećom) linijom:\n– pristupnik je sudjelovao u strukturiranim programima cjeloživotnog obrazovanja u zemlji i/ili inozemstvu, uključujući akreditirane stručne edukacije, radionice, škole i certificirane tečajeve koje provode visokoškolske, znanstvene ili druge relevantne institucije, a čije se usavršavanje može kumulativno vrednovati na temelju potvrda o završenim programima, certifikata i/ili prikupljenih ECTS bodova, u ukupnom trajanju od najmanje 15 ECTS bodova ili 375 sati dokumentirane edukacije."]
[1463,"ROBERT KUDELIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Pod stavkom, \"d. kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika,\" trebalo bi dodati i znanstvenu monografiju kod renomiranih međunarodnih izdavača, a koja je indeksirana u WoS-u ili Scopusu. Naime, takvo je djelo isto potencijalno predmetna literatura, usporedivo je sa sveučilišnim udžbenikom, a posebno na višim godinama studija. \n\nTrebalo bi dodati prezentiranje na konferencijama/skupovima, a kao jednu od predavačkih komponenata. Tri znanstvena skupa su vjerojatno logična granica.\n\nTrebalo bi dodati pozvano predavanje, a kao jednu od predavačkih komponenata. U ovom članku je jedno pozvano predavanje vjerojatno logična granica.\n\nTreba bi dodati popularizaciju znanosti, a kao važnu točku diseminacije znanosti na laički način. Sudjelovanje u barem jednoj od kategorija (popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice, festival znanosti, prigodne manifestacije, rad u časopisima za popularizaciju znanosti, medijski članci za popularizaciju znanosti, edukacijski projekti, osmišljeni medijski istupi itd.) je vjerojatno nužno i dovoljno.\n\nPod stavkom, \" a. kriterij mentorstva ili komentorstva pri izradi završnih ili diplomskih radova (jedan rad kvalificira pristupnika samo u jednoj kategoriji): ,\" u alineji za rektorovu nagradu bi trebalo obrisati dio koji zahtjeva objavljivanje djela na temelju kojega je dobivena rektorova nagrada. Naime, ako je dobivena rektorova nagrada, tada ta nagrada nije lošija samo zato jer nije objavljena. Ovo stavlja nepotrebnu prepreku, a kako bi se ostvario ovaj uvjet.\n\nPod stavkom, \" b. kriterij objavljivanja rada u koautorstvu sa studentom iz područja teme završnog, diplomskog ili specijalističkog rada: ,\" vjerojatno nije nužno neka bude nakon prethodnog izbora. Naime, ovo uvelike ovisi o studentu, pa je u tom smislu pogodno neka se objavi ono što je kvalitetno i u situaciji u kojoj student to želi/može.\n\nPod stavkom \"f. kriterij korištenja otvorenih nastavnih resursa\" potrebno je obrisati, \"te koristi visoku razinu interaktivnosti i pružanja povratnih informacija i potiče diskusiju između nastavnika i polaznika.\" Naime, ovaj je dio suviše općenit i nepotreban jer će bit prepreka za činjenje materijala javno dostupnim, a što je cilj stavka.\n\nU stavku \"h. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika,\" dodati i znanstvenu knjigu odnosno znanstvenu monografiju, a kao materijal koji je usporediv s navedenima.\n\nPod stavkom \"j. kriterij održavanja nastave na engleskom...\" potrebno je obrisati ograničenje jezika Europske unije. Potrebno je i smanjiti standardne ekvivalentne radne sate sa 150 na 30, a kako bi se povećala fleksibilnost oko izvođenja nastave i znanstvenog rada, potaknula kolaboracija, ali i uzelo u obzir stanje i mogućnosti gostujuće institucije.\n\nPod stavkom \"k. kriterij održavanja nastave na domaćem visokom učilištu na engleskom,\" potrebno je obrisati ograničenje jezika Europske unije. Potrebno je i smanjiti standardne ekvivalentne radne sate sa 150 na 50, a kako bi se povećala fleksibilnost oko izvođenja nastave, potaknula kolaboracija, ali i uzelo u obzir stanje na i mogućnosti gostujuće institucije."]
[1464,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","pod točkom c je navedeno: \n- kriterij objavljivanja sveučilišnog udžbenika ili sveučilišnog priručnika u autorstvu ili koautorstvu iz znanstvenog područja odnosno polja izbora na radno mjesto (jedan bod do uključujući tri koautora, 0.5 bodova za četiri do pet koautora, 1/N bodova za više od pet koautora, N=broj koautora), potrebno je ostvariti minimalno jedan bod.\nOvo je još jedna izmjena u odnosnu na prijašnje kriterije, koja nema smisla nikakvog i koja je apsolutno postrožena u odnosu na prethodne kriterije, . \n Napominjem da je prema prethodnom Pravilniku ovaj uvjet glasio: Da je prije izbora u zvanje docenta ili nakon izbora u prethodno znanstveno-nastavno zvanje u autorstvu ili koautorstvu objavio znanstvenu knjigu, sveučilišni udžbenik ili sveučilišni priručnik.   \nOčigledno je da  po novom prijedlogu,  strože ograničava znanstveni doprinos u koautorskim publikacijama – autori koji su dio većih kolektiva automatski imaju manju pojedinačnu „vrijednost“ rada, bez obzira na stvarni doprinos. Kriterij nije fleksibilan prema različitim modelima suradnje u znanstveno-nastavnoj zajednici – npr. multidisciplinarne udžbenike koji nerijetko uključuju više stručnjaka.U praksi to znači da osobe koje su već objavile udžbenik u koautorstvu s više od tri osobe, a što je bilo dovoljno prema starom pravilniku, više ne zadovoljavaju kriterij ako ne postignu 1 bod.Time se retroaktivno umanjuje  prethodni trud i objavljeni znanstveno-nastavni materijali.Znanstveno-nastavni doprinos udžbenika i priručnika ne ovisi isključivo o broju autora, već o njegovoj sadržajnoj i pedagoškoj vrijednosti. Uvođenje bodovne penalizacije za veći broj suradnika obeshrabruje interdisciplinarne i timske pristupe.\nTakođer,ukoliko se već ide na bodovanje,  ono što bi trebalo napraviti je razlučiti te uvjete obzirom na radno mjesto, tako da npr za docenta ili izvanrednog profesora ne može vrijediti isti minimaln broj bodova kako bi se zadovoljio uvjet ( po trenutnom prijedlogu 1 bod). \nSmatram važnim ukazati i na dodatni problematičan aspekt predloženog kriterija, osobito u kontekstu napredovanja u niža znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta.Naime, većina znanstvenika u ranijoj fazi karijere realno ima priliku sudjelovati u izradi sveučilišnih udžbenika kroz pisanje pojedinih poglavlja, a ne kao suautor cjelokupne knjige s maksimalno tri autora (što je uvjet za ostvarivanje punog boda prema novim pravilima). Predloženi kriterij zanemaruje tu važnu okolnost i time nedovoljno vrednuje stvarni znanstveno-nastavni doprinos mlađih kolega, koji često nemaju institucionalni kapacitet da budu glavni autori udžbenika.Stoga predlažem sljedeće izmjene i dopune:\n\nUvođenje mogućnosti vrednovanja autorskih poglavlja u sveučilišnim udžbenicima i priručnicima, pri čemu bi se broj bodova proporcionalno određivao na temelju:\n\n-ukupnog broja poglavlja\n\n-broja autora poglavlja (ako je poglavlje koautorsko),\n\n-eventualno možda još opsega i tematske relevantnosti poglavlja za znanstveno područje izbora."]
[1465,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Navedeno je da je kao kriterij za izbor u docenta potrebno:\n\n- pristupnik je nakon stjecanja doktorata znanosti bio mentor ili komentor u izradi najmanje dva obranjena ili pozitivno ocijenjena završna ili diplomska rada (kriterij za izbor na radno mjesto docenta) \n\nOvo nije pošteno jer se vrednuju radovi  izrađeni samo nakon stjecanja doktorata znanosti; naime ja sam trenutno asistent te imamo komentorstvo na 6 izrađenih diplomskih radova a 2 su u procesu izrade; znači da sam se ja ( i brojni moji kolege )  kao asistent trudila i komentorirala brojne  diplomskih radova a to se u konačnici neće vrednovati kada se moje kolege ili ja budemo  birali u docente; mislim da treba izmijeniti tekst na način da se izbaci ovaj dio da se vrednuju radovi koji su uzrađeni samo nakon stjecanja doktorata znanosti i da se trebaju uvažiti i radoviti na kojima smo bili komentori kao asistenti odnosno prije stjecanja doktorara ( uostalom ,tako je  i po prijašnjim kriterijima bilo). Znači tekst bi trebao glasiti :  Da je bio mentor ili komentor u izradi najmanje dva obranjena završna ili diplomska rada (uvjet za izbor u zvanje docenta),"]
[1466,"IGOR PETROVIĆ","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Predlažem da se u g. kriteriju kandidatima uz rad na akreditaciji i reakreditaciji vrednuje i rad u Sektorskom vijeću."]
[1467,"JONATAN LERGA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Predlažem da se \"g. kriterij recenziranja studijskog programa odnosno članstva u povjerenstvu za reakreditaciju studijskog programa\" proširi i na reakreditacije visokih učilišta i njihovih sastavnica, odnosno da be obuhvaća samo reakreditacije studijskih programa."]
[1468,"JONATAN LERGA","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Predlažem da se \"i. kriterij koordiniranja suradnje s nastavnim bazama\" proširi i na stručne baze kao \"i. kriterij koordiniranja suradnje s nastavnim i STRUČNIM bazama\""]
[1469,"RENATA ODŽAK","Kriteriji nastavnog doprinosa za izbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 40.","Kriterij d. (kao i neki drugi kriteriji) nisu definirani nakon prethodnog izbora?"]
[1470,"GORAN VLAŠIĆ","RADNO MJESTO,\nKriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nPredlaže se isključiti odredbu o \"neprekinutom trajanju\" jer se time diskriminira osobe koje imaju obiteljsku situaciju koja im to onemogućuje, a ugovor o radu često podrazumijeva rad na lokaciji poslodavca."]
[1471,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","RADNO MJESTO,\nKriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto","Ovdje se ponovo javlja neopravdano stapanje različitih doprinosa. Mentorstvo studenata i objavljivanje znanstvenih radova dva su vrijedna, ali zasebna oblika akademskog angažmana. Njihovo povezivanje u jedan obvezni kriterij dovodi do isključivanja kandidata koji, primjerice, imaju snažan mentorski angažman, ali nemaju koautorske radove sa studentima, ili obrnuto. Zbog  svega navedenog, predlažemo da se mentorstvo i objava rada valoriziraju odvojeno – svaki kao vrijedan doprinos, ali ne kao uvjetovani par.  Ako se ipak inzistira na zajedničkoj objavi sa studentom, ona treba biti dodatni (ne obvezni) pokazatelj nastavnog angažmana.\nGeneralni komentar: Sveučilišni nastavnici se biraju u znanstveno-nastavna zvanja i polovica njihovog radnog vremena uključuje rad u nastavi. Međutim, nastavni doprinos i njegova kvaliteta se po ovim kriterijima skoro pa i ne vrednuju. To bi moglo loše rezultirati za studente i kvalitetu obrazovanja općenito, a zbog toga su primarno  zaposleni. \nIsključivi naglasak na znanstvenoj dimenziji iako se osobe biraju na znanstveno-nastavna radna mjesta pri čemu je evidentno da se nastavna komponenta u potpunosti zanemaruje. Od 4 horizontalna kriterija sva 4 su vezana za znanstvenu dimenziju. U horizontalnim kriterijima nema niti jednog kriterija za nastavnu djelatnost što ukazuje na činjenicu da se ovako definiranim kriterijima privilegira znanstvene djelatnike na institutima u odnosu na znanstveno-nastavne djelatnike na fakultetima. \nPredlažemo u okviru znanstvenih kriterija vratiti vrednovanje diseminacija na konferencijama, recenzije znanstvenih knjiga i funkcija predsjednika strukovne udruge."]
[1472,"SVEUČILIŠTE VERN","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Nužno je usklađenje s odredbom članka 53. stavak 3. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti."]
[1473,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Primijeniti na odgovarajući način gornje sugestije na postupak reizbora, uključujući i umanjenje minimalnog broja ekvivalentnih sati nastave u slučaju ugovora na nepuno radno vrijeme na znanstveno-nastavnom radnom mjestu. \n\nOpćenito smatramo da se na ovaj kriterij ne odnosi zakonska odredba o polovini kriterija za izbor na više zvanje, jer ovo nije kriterij nego mjera rada. Dakle, smatramo da bi pristupnik koji ide u reizbor u pogledu broja sati nastave trebao zadovoljiti iste uvjete kao i u slučaju napredovanja. Jer ovako se stimulira i nedovoljan angažman u znanosti i nedovoljan angažman u nastavi."]
[1474,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - EDUKCIJSKO-REHABILITACIJSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Kako je ovo usklađeno sa zakonskim uvjetima? \nKonkretno, nedostaje polovica drugih kriterija iz čl. 39, odnosno čl. 40.\n\nZakon kaže \"polovica uvjeta za napredovanje u više zvanje\" - zar se to ne odnosi na polovicu SVIH uvjeta?"]
[1475,"ZORAN JEŽIĆ","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Odbor za osiguravanje i unaprjeđivanje kvalitete Sveučilišta u Rijeci predlaže da se u članku 41  izmijeni tekst druge crtice na sljedeći način: \n\n\nKriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije, provedeni nakon prethodnog izbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako prosječna ocjena nastavnog rada, na skali od 1 do 5, iznosi najmanje 3,0. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada. Pozitivna potvrda o rezultatima institucijskog vrednovanja kvalitete nastavnog rada može se izdati samo ako je nakon prethodnog izbora ostvarena pozitivna studentska evaluacija."]
[1476,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nPri reizboru na znanstveno-nastavno radno mjesto očekuje se polovina od nastavne norme pri postupku za unaprjeđenje na više znanstveno-radno mjesto. Velika većina pristupnika ide u reizbor jer nisu ispunili kriterije u znanstvenoj komponenti pa im ne bi trebalo smanjiti minimalna očekivanja u održanoj nastavi."]
[1477,"IVOR LONČARIĆ","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Slično kao komentar na članak 39. Predlaže se da je broj radnih sati moguće zamijeniti kriterijem nastavnog doprinosa."]
[1478,"GORAN PETROVIĆ","Kriteriji za reizbor na znanstveno-nastavno radno mjesto,\nČlanak 41.","Kriteriji za reizbor su u suprotnosti sa Zakonom o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti NN 119/22 članak 42 stavak (3) koji glasi\nNastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1479,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Opći kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 42.","Prijedlog: Broj novih radova kao uvjet izbora na više radno mjesto nisu primjereni realnim mogućnostima produkcije velikog dijela umjetničkog područja. Predlaže se načelo kumulativnosti."]
[1480,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Opći kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 42.","Opći kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto \nČlanak 42. \n(1) Na umjetničko-nastavno radno mjesto na sveučilištu može se zaposliti osoba koja ispunjava opće kriterije iz članka 5., horizontalne kriterije iz članka 44., kvantitativne kriterije iz članka 45. te posebne kriterije iz članaka 56. i 57. ovih Nacionalnih kriterija. \nU članku 4. propisano je kako su kriteriji - opći, horizontalni i posebni, iz ovog proizlazi kako su kvantitativni kriteriji podvrsta horizontalnih, jer se odnose na broj radova.\n(2) Pri izboru na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta treba obrazložiti izbor pristupnika u kontekstu njegove javne umjetničke djelatnosti i statusa priznatog umjetnika. \n(3) Pri izboru na više umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru pristupnik mora imati nove radove u skladu s propisanim u članku 45. ovih Nacionalnih kriterija, koji ga kvalificiraju za umjetničko-nastavno radno mjesto. Te radove stručno povjerenstvo u izvješću mora posebno analizirati i vrednovati. \nSmatramo kako prilikom izbora na više radno mjesto nije primjereno za sve dijelove umjetničkog područja inzistirati na novim radovima, dodatno isto nije u skladu sa člankom 4. kojim se propisuje kako se horizontalni kriteriji ispunjavaju kumulativno, dodatno, kako bismo omogućili ispunjavanje uvjeta nastavnicama i nastavnicima na umjetničko-nastavnim radnim mjestima koji kriterije ispunjavaju radovima najviše razine složenosti - predlažemo: \n(3) Pri izboru na više umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru pristupnik mora ispuniti horizontalne, kvantitativne kriterije propisane u članku 45. Ove kriterije pristupnik mora ispuniti kumulativno.\n(4) Umjetnički i/ili konzervatorsko-restauratorski rad u skladu s dijelom umjetničkog područja izbora propisan u članku 45. kao horizontalni, kvantitativni kriterij može se supstituirati jednim Posebnim kriterijem iz skupine B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa, definiranim u članku 57."]
[1481,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Opći kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 42.","St. 3.:\n\nSmatramo kako prilikom izbora na više radno mjesto nije primjereno za sve dijelove umjetničkog područja inzistirati na novim radovima, dodatno isto nije u skladu sa člankom 4. kojim se propisuje kako se horizontalni kriteriji ispunjavaju kumulativno, dodatno, kako bismo omogućili ispunjavanje uvjeta nastavnicama i nastavnicima na umjetničko-nastavnim radnim mjestima koji kriterije ispunjavaju radovima najviše razine složenosti.\n\nPredlažemo: \n(3) Pri izboru na više umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora, redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru pristupnik mora ispuniti horizontalne, kvantitativne kriterije propisane u članku 45. Ove kriterije pristupnik mora ispuniti kumulativno.\n(4) Umjetnički i/ili konzervatorsko-restauratorski rad u skladu s dijelom umjetničkog područja izbora propisan u članku 45. kao horizontalni, kvantitativni kriterij može se supstituirati jednim Posebnim kriterijem iz skupine B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa, definiranim u članku 57."]
[1482,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Opći kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 42.","St. 1.\nU članku 4. propisano je kako su kriteriji - opći, horizontalni i posebni, iz ovog proizlazi kako su kvantitativni kriteriji podvrsta horizontalnih, jer se odnose na broj radova."]
[1483,"SVEUČILIŠTE VERN","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","U odnosu na članak 44. stavak 2. predlažemo jasnije definirati o kojem kriteriju od navedenih u stavku 1. je riječ, je li to kriterij naveden u alineji prvoj ili alineji drugoj? Ako je riječ o kriteriju navedenom u alineji drugoj, onda je navedeno u suprotnosti sa stavkom 3. istog članka."]
[1484,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto pristupnik mora ispuniti kriterij stvaranja i javnog predstavljanja umjetničkog rada ili rada iz područja konzervatorsko-restauratorske djelatnosti: \n\nNastavno na prethodnu argumentaciju predlažemo izrijekom navesti kako se kriteriji ispunjavaju kumulativno."]
[1485,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Nastavno na prethodnu argumentaciju predlažemo izrijekom navesti kako se kriteriji ispunjavaju kumulativno."]
[1486,"MATEJ TRPIN","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPredlaže se: \n - u članku 43. stavku 2. nakon riječi „umjetničko područje“ dodati riječi „ i sve ostale aktivnosti u okviru zaštite i očuvanja kulturnih dobara.“\n - u članku 43. stavku 3. nakon riječi \"istraživačka\" dodati riječi  \"i dokumentarna\"\n -  članak 45.  izmijeniti i terminološki ga uskladiti kako bi kriterij koji vrijedi za docenta (prezentirati najmanje tri umjetnička i/ili konzervatorsko-restauratorska rada u skladu s dijelom umjetničkog područja izbor) na ujednačen i dosljedan način bio dalje razrađen. Pri tome se predlaže u stavku 1. između nakon riječi „stvaranja i“ dodati kosu crtu i riječ „ili“."]
[1487,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Čl. 45: \"...mora ispuniti kriterij stvaranja i/ILI javnog predstavljanja...\"\n\nObjašnjenje: Nisu svi konzervatorsko-restauratorski radovi nužno javno predstavljeni (izloženi javnosti).\n\n\"- za izbor na radno mjesto izvanrednog profesora pristupnik mora kao autor ili koautor prezentirati najmanje pet umjetničkih radova i/ili konzervatorsko-restauratorska rada u skladu s dijelom umjetničkog područja izbora\" \n(isto tako i za radno mjesto redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom zvanju)\n\nObjašnjenje: Potrebno je ujednačiti sve četiri razine prema istim kriterijima kao što je to učinjeno za mjesto docenta. Nije korektno omogućiti status \"autora ili koautora umjetničkih radova\" u određenim područjima, dok se za područje konzervacije-restauracije zahtijeva isključivo voditeljstvo. Osim toga, u zadanom vremenskom okviru uloga voditelja projekta teško je (kvantitativno) ostvariva, budući da složeniji projekti često zahtijevaju najmanje godinu dana kontinuiranog rada."]
[1488,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Čl. 43 (3): \"- istraživačka i dokumentarna komponenta\" \n\nObjašnjenje: Dokumentacija i istraživanje kulturnih dobara sastavni su dio konzervatorsko-restauratorske djelatnosti, temeljem Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (NN 145/24) te važećeg Pravilnika o uvjetima za dobivanje dopuštenja za obavljanje poslova na zaštiti i očuvanju kulturnih dobara."]
[1489,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Čl. 43 (2): \"U vrednovanju umjetničkih ostvarenja uzimaju se u obzir i funkcionalni aspekti, praktična svrh a objekta ili djela specifična za pojedino umjetničko područje, kao i sve ostale aktivnosti u okviru zaštite i očuvanja kulturnih dobara\".\n\nObjašnjenje: Potrebno je kvalitetno uskladiti i integrirati područje konzervacije-restauracije (4.10) s ostalim umjetničkim poljima."]
[1490,"IVICA MITROVIĆ","Smjernice za procjenu umjetničkog djela,\nČlanak 43.","Članak 45: Za viša radna mjesta (broj radova) nije jasno radi li se o novim radovima (od zadnjeg izbora) ili o kumulativnom uvjetu, to je potrebno jasno naznačiti. Nadalje, RAD bi trebalo jasno definirati, nije isto ako se radi, primjerice jednoj GIF animaciji od 2 sekunde  ili o cjelovečernjem filmu (120 minuta). Ovako općenito definiran broj radova ne označava jednaku količinu umjetničkog rada, te bi trebao RAD biti definirat jasnije i kroz područja."]
[1491,"SNJEŽANA KAUZLARIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA RADNO MJESTO PO DIJELOVIMA UMJETNIČKOG PODRUČJA,\nKriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto u dijelu umjetničkog područja Likovne umjetnosti","Metodičar  likovne umjetnosti  ne mora nužno biti umjetnik (slikar/grafičar/kipar...)  ako se referiramo na sustav obrazovanja zato što je nastava u srednjim školama isključivo teorijska nastava koju predaju povjesničari umjetnosti i učitelji likovne kulture. Prema Nacionalnom kurikulumu za Likovnu umjetnost (gimnazije) tek u četvrtom razredu učenik u jednom zadatku ima praktični rad. Citiram:  \"SŠ LU A.4.2. Učenik reinterpretira ideju umjetničkoga djela izražavajući se u odabranome mediju...Učenik oponaša stvaralački proces izvodeći grafičke analize umjetničkoga djela.\"  u kojem eventualno može rekonstruirati, redefinirati i reinterpretirati, već postojeći povijesno umjetnički primjer. U prethodna prva tri razreda praktično, može primijeniti samo grafičku analizu što znači da može označiti simetralu, kompozicijsku liniju, konturu i sl.,  a ne stvarati likovni uradak.  Predlažem da se istraži i razgraniči umjetničko-nastavno radno mjesto za dva odvojena polja i to Metodike nastave likovne kulture i Metodike nastave likovne umjetnosti. Metodičar likovne umjetnosti obrazuje onu populaciju studenata koja žele raditi  u srednjim školama, a metodičar likovne umjetnosti onu grupu koja želi raditi u osnovnim školama. Stoga, metodičar nastavnog predmeta Likovna umjetnost može biti djelatnik iz humanističkog područja, a ne nužno umjetnik.  Riječ je o specifičnim nastavnim predmetima. U nastavnom  predmetu  Likovna kultura dominira praktičan rad - likovni uradak, dok u nastavnom predmetu Likovna umjetnost dominira teorijsko poznavanje likovnog jezika i povijesno umjetničke baštine koje se provjera usmenim i pisanim provjerama  znanja. Metodike se apsolutno razlikuju u organizaciji nastavnog sata i kurikuluma. Smatram, da se nepravedno isključene iz sustava obrazovanja prošle i buduće generacije studenata povijesti umjetnosti  koje su stručno osposobljene upravo, za ovakvu vrstu poučavanja  u području metodike likovne umjetnosti.  Djelatnost likovnog pedagoga također, ne uključuje samo  poučavanje u praktičnoj nastavi u tijeku procesa stvaranja likovnog uratka, već uključuje i poučavanje u tijeku projektne nastave u području kulturno umjetničke baštine u redovnoj nastavi nastavnog predmeta Likovna umjetnost i u području  industrije kulturne baštine koje se ostvaraju kroz dodatnu ili fakultativnu nastavu Likovne umjetnosti u srednjoj školi u skladu sa suvremenim Nacionalnim kurikulumom za nastavni predmet Likovna umjetnost.  Kompetencije za provođenje takve vrste nastave svakako imaju upravo, povjesničari umjetnosti i učitelji likovne kulture koji su jednim dijelom u tijeku studija pohađali i kolegije sa studija povijesti umjetnosti. Moj savjet je da se konačno pruži mogućnost i perspektiva studentima povijesti umjetnosti jednakopravno jer u ovom trenutku postoji diskriminacija u obrazovnom sustavu i to upravo, onih koji imaju u potpunosti kompetencije u području metodike Likovne umjetnosti. Koji bi bili kriteriji? To su ostvareni PROJEKTI u području likovne pedagogije i likovne umjetnosti,  a ne isključivo umjetnička ostvarenja. Vrijeme je da se sustav reformira na način da bude čvrsto integriran u suvremenost koju živimo i da prati već, dane smjernice u dokumentima po kojima se nastava realizira. Tako bi se podigla kvaliteta samog odgojno-obrazovnog procesa."]
[1492,"MATEJ TRPIN","Kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto u dijelu umjetničkog područja Likovne umjetnosti,\nČlanak 49.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 49. stavku 1. \n- zamjećujemo nedosljedno korištenje pojmova (rad/projekt) \n- smatramo da predložena formulacija ne otvara prostor i mogućnost napredovanja za suradnike i koautore na projektima, što je suprotno prijedlogu čl. 45 gdje se za sve razine (docent, izvanredni, redoviti) navodi autor ili koautor radova\n- predlaže se dodavanje teksta „ili realizator unutar autorskog tima“ kao što je navedeno za područje Primijenjene umjetnosti.\n\nImajući u vidu da su svi studiji konzervacije-restauracije u Hrvatskoj upisani u Upisnik studijskih programa MZOM u području Likovne umjetnosti, predlažemo da se da se u članku 49. doda novi stavak 3. koji glasi: \n\"(3) U postupku izbora pristupnika na umjetničko-nastavno radno mjesto može se vrednovati i istraživački konzervatorsko-restauratorski rad.\"."]
[1493,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto u dijelu umjetničkog područja Likovne umjetnosti,\nČlanak 49.","Predlažem dodavanje:\n(3) U postupku izbora pristupnika na umjetničko-nastavno radno mjesto može se vrednovati i istraživački konzervatorsko-restauratorski rad.\n\nObjašnjenje: S obzirom na to da su svi studiji konzervacije-restauracije u Hrvatskoj (Zagreb, Split i Dubrovnik) akreditirani unutar područja Likovnih umjetnosti, odredbu iz članka 50., stavka 2. za Primijenjenu umjetnost potrebno je primjereno oblikovati te uvesti i za područje Likovnih umjetnosti."]
[1494,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto u dijelu umjetničkog područja Likovne umjetnosti,\nČlanak 49.","\"...ili autorska ostvarenja u području likovne tehnologije (i reprodukcije) ili konzervatorski i restauratorski projekti  u kojima je jedini realizator ili glavni nositelj realizacije ili nositelj autorstva u grupnim konzervatorsko-restauratorskim realizacijama i...\"\n\nOvakva formulacija ne ostavlja prostor za napredovanje suradnika i koautora na projektima, što je u suprotnosti s člankom 45., u kojem se za sve razine (docent, izvanredni i redoviti profesor) navodi mogućnost statusa autora ili koautora umjetničkih radova.\n\nPredlaže se dodavanje „ili realizator unutar autorskog tima“, prema uzoru na odredbu navedenu za područje Primijenjene umjetnosti (čl. 50.).\n\nTakođer je primjetna nedosljedna upotreba pojmova „konzervatorsko-restauratorski rad“ i „konzervatorsko-restauratorski projekt“ unutar teksta Nacrta, što može dovesti do nejasnoća u tumačenju."]
[1495,"SNJEŽANA KAUZLARIĆ","Kriteriji za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto u dijelu umjetničkog područja Likovne umjetnosti,\nČlanak 49.","Metodičar  likovne umjetnosti  ne mora nužno biti umjetnik (slikar/grafičar/kipar...)  ako se referiramo na sustav obrazovanja zato što je nastava u srednjim školama isključivo teorijska nastava koju predaju povjesničari umjetnosti i učitelji likovne kulture. Prema Nacionalnom kurikulumu za Likovnu umjetnost (gimnazije) tek u četvrtom razredu učenik u jednom zadatku ima praktični rad. Citiram:  \"SŠ LU A.4.2. Učenik reinterpretira ideju umjetničkoga djela izražavajući se u odabranome mediju...Učenik oponaša stvaralački proces izvodeći grafičke analize umjetničkoga djela.\"  u kojem eventualno može rekonstruirati, redefinirati i reinterpretirati, već postojeći povijesno umjetnički primjer. U prethodna prva tri razreda praktično, može primijeniti samo grafičku analizu što znači da može označiti simetralu, kompozicijsku liniju, konturu i sl.,  a ne stvarati likovni uradak.  Predlažem da se istraži i razgraniči umjetničko-nastavno radno mjesto za dva odvojena polja i to Metodike nastave likovne kulture i Metodike nastave likovne umjetnosti. Metodičar likovne umjetnosti obrazuje onu populaciju studenata koja žele raditi  u srednjim školama, a metodičar likovne umjetnosti onu grupu koja želi raditi u osnovnim školama. Stoga, metodičar nastavnog predmeta Likovna umjetnost može biti djelatnik iz humanističkog područja, a ne nužno umjetnik.  Riječ je o specifičnim nastavnim predmetima. U nastavnom  predmetu  Likovna kultura dominira praktičan rad - likovni uradak, dok u nastavnom predmetu Likovna umjetnost dominira teorijsko poznavanje likovnog jezika i povijesno umjetničke baštine koje se provjera usmenim i pisanim provjerama  znanja. Metodike se apsolutno razlikuju u organizaciji nastavnog sata i kurikuluma. Smatram, da se nepravedno isključene iz sustava obrazovanja prošle i buduće generacije studenata povijesti umjetnosti  koje su stručno osposobljene upravo, za ovakvu vrstu poučavanja  u području metodike likovne umjetnosti.  Djelatnost likovnog pedagoga također, ne uključuje samo  poučavanje u praktičnoj nastavi u tijeku procesa stvaranja likovnog uratka, već uključuje i poučavanje u tijeku projektne nastave u području kulturno umjetničke baštine u redovnoj nastavi nastavnog predmeta Likovna umjetnost i u području  industrije kulturne baštine koje se ostvaraju kroz dodatnu ili fakultativnu nastavu Likovne umjetnosti u srednjoj školi u skladu sa suvremenim Nacionalnim kurikulumom za nastavni predmet Likovna umjetnost.  Kompetencije za provođenje takve vrste nastave svakako imaju upravo, povjesničari umjetnosti i učitelji likovne kulture koji su jednim dijelom u tijeku studija pohađali i kolegije sa studija povijesti umjetnosti. Moj savjet je da se konačno pruži mogućnost i perspektiva studentima povijesti umjetnosti jednakopravno jer u ovom trenutku postoji diskriminacija u obrazovnom sustavu i to upravo, onih koji imaju u potpunosti kompetencije u području metodike Likovne umjetnosti. Koji bi bili kriteriji? To su ostvareni PROJEKTI u području likovne pedagogije i likovne umjetnosti,  a ne isključivo umjetnička ostvarenja. Vrijeme je da se sustav reformira na način da bude čvrsto integriran u suvremenost koju živimo i da prati već, dane smjernice u dokumentima po kojima se nastava realizira. Tako bi se podigla kvaliteta samog odgojno-obrazovnog procesa."]
[1496,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Dizajn,\nČlanak 53.","Dodati formulaciju “predmetno i prostorno oblikovanje” (koja može podrazumijevati prototipove, postave, instalacije, unikatno oblikovanje... kao jednakovrijedna ostvarenja u području dizajna)"]
[1497,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","KRITERIJI ZA IZBOR NA UMJETNIČKO-NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA IV.","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 14 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava) u odnosu na čl. 270 st. 1 Zakona o obveznim odnosima.\nPredloženi kriteriji za izbor/reizbor lektora, višeg lektora i lektora savjetnika su previsoki i gotovo pa nedostižni.\nVeliki fokus se stavlja na prevođenju, npr. kao dodatni kriterij se navodi \"pet prijevoda zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta\", \"tri prijevoda knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta\" te u posebnim kriterijima se navodi \"konferencijsko prevođenje na razini međunarodnih stručnih i znanstvenih konferencija u trajanju od minimalno deset dana\" te \"obavljanje djelatnosti audiovizualnog prevođenja, pri čemu je prevedeno najmanje 1500 minuta\". Prema ovim kriterijima bi se (viši) lektori trebali zapravo baviti samo s prevođenjem, međutim lektorima je najveći fokus na nastavi i izvođenju iste.\nTakođer, neki kriteriji, kao npr. \"sudjelovanje kao mentor ili komentor u izradi najmanje dva obranjena završna ili diplomska rada\" su možda i nemogući kriteriji budući da primat u navedenim imaju osobe zaposlene na znanstveno-nastavnim radnim mjestima.\nNadalje, doktorat nije uvjet za lektora, a iz tog je razloga teško da će lektor imati ovakve radove. S druge strane, netko se može cijeli život baviti prevođenjem, a da nikada ne prevodi knjige - iz bilo kojeg razloga.\nLektori su osobe u najvećem djelu posvećeni nastavi, a ne znanstveno-istraživačkom radu. Time kriteriji kao što su \"izvršavati funkcije urednika znanstvenog ili stručnog časopisa\", sudjelovati na znanstvenom ili stručnom skupu kao \"pozvani predavač ili održati plenarno predavanje\", dobiti \"inozemnu nagradu odnosno priznanje\", biti \"voditelj ili suradnik na sveučilišnom stručnom projektu\", sudjelovati \"kao istraživač ili voditelj najmanje jednog nacionalno financiranog kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta\", itd. ne odgovaraju sadržaju navedenog radnog mjesta. Time se otvara pitanje mogućnosti ostvarivanja navedenih kriterija uslijed objektivnog nedostatka prilika\nSvime navedenim su (viši) lektori koji su zaposleni na nastavno radno mjesto stavljeni u vrlo neravnopravan položaj, obzirom da većinu uvjeta jednostavno ne mogu ispuniti."]
[1498,"IVAN SABOL","GLAVA IV.,\nPOSEBNI KRITERIJI","Zašto se sad to zovu posebni kriteriji kad se ekvivalentna stvar za znanstveno nastavno radno mjesto zvalo drugačije (tj nije imalo naziv)\nU oba (i daljnjim slučajevima) bi se to trebalo zvati nastavnim kriterijima koji mogu biti kvantitativni (broj sati) i kvalitativni (nastavni doprinos)\nForma se treba ujednačiti i sustavno primjenjivati na sva radna mjesta sa nastavnom komponentom ( uz svakako razlike po područjima)"]
[1499,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","POSEBNI KRITERIJI,\nKriterij broja radnih sati u nastavi za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto ","Članak 56. stavak 5.\nNeprimjereno je korištenje reduciranih kriterija za naslovne nastavnike.\nNaime, članak 53. stavak 2. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti kaže:\n„Naslovni nastavnik, naslovni znanstvenik odnosno naslovni suradnik je osoba koja nije u radnom odnosu s visokim učilištem odnosno znanstvenim institutom, ali ispunjava kriterije za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno, nastavno i suradničko radno mjesto.”\nDakle, po Zakonu, naslovni nastavnici/znanstvenici moraju ispuniti jednake kriterije kao i standardni nastavnici/znanstvenici. Članak 53. stavak 3. Zakona također kaže da se naslovni nastavnici biraju u skladu s odredbama i kriterijima koji vrijede za standardne nastavnike."]
[1500,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","(5) C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti su: \nc. kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice \n\nOvdje se misli na akademije i fakultete, stoga normu treba uskladiti s veličinom ustrojstvenih jedinica na akademijama i dijelovima fakulteta koji su u umjetničkom području jer je za nas ovaj broj koji je naveden s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice često nemoguće ostvariti."]
[1501,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","(5) C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti su: \n\na. kriterij obnašanja čelne dužnosti na sveučilištu – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti: rektor i prorektor, dekan i prodekan, pročelnik sveučilišnog odjela, voditelj organizacijske jedinice na sveučilištu s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice \n\nOvdje se pretpostavljamo misli na integriranu strukturu visokih učilišta."]
[1502,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","(4) B. Kriteriji umjetničkog i stručnog doprinosa su: \n\ng. kriterij sudjelovanja u vođenju i koordinaciji nacionalnih i međunarodnih kompetitivnih projekata – pristupnik je vodio, koordinirao ili sudjelovao u nacionalnom ili međunarodnom institucijski ovjerenom kompetitivnom projektu\n\nOvaj kriterij nije primjenjiv na način kako su definirani kompetitivni projekti na početku dokumenta."]
[1503,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Predlažemo uskladiti termine sa specifičnostima i prirodom umjetničkog područja tako da predlažemo da alineja n. sada glasi:\nn. kriterij rada s gostujućim inozemnim studentima, doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio umjetnik ili mentor -domaćin gostujućem inozemnom studentu, doktorandu ili poslijedoktorandu  koji je boravio  na instituciji."]
[1504,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Predlažemo iz alineje k. pod kriterij kriterij objavljivanja ili javne prezentacije rada u koautorstvu sa studentom odnosno doktorandom: \n- koautorstvo pristupnika sa studentom kojem je bio mentor ili komentor u izradi završnog, diplomskog ili doktorskog rada i s kojim je objavio umjetnički ili znanstveni rad iz područja teme doktorskog rada ili\n\niz teksta ove alineje izbristi riječ doktorskog ispred rada te iza riječi u izradi dodati riječi završnog, dodati diplomskog ili tako da bi alineja sada glasila:\n \nk. kriterij objavljivanja ili javne prezentacije rada u koautorstvu sa studentom odnosno doktorandom: \n- koautorstvo pristupnika sa studentom kojem je bio mentor ili komentor u izradi završnog, diplomskog ili doktorskog rada i s kojim je objavio umjetnički ili znanstveni rad iz područja teme doktorskog rada ili"]
[1505,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Predlažemo iz alineje g. pod kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika, knjige ili publikacije uvjet za izbor izvanrednog profesora je naveden u sljedećem odjeljku te preelažemo brisati iz alineje g. prvog odjeljka riječi izvanredni profesor.\ng. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika, knjige ili publikacije: \n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta i izvanrednog profesora pristupnik mora biti recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili recenzent jedne umjetničke odnosno znanstvene knjige, časopisa ili zbornika radova s umjetničkog odnosno znanstvenog skupa ili recenzent u znanstvenom odnosno umjetničkom časopisu, zborniku, katalogu ili monografiji \n\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora i redovitog profesora pristupnik mora biti recenzent barem dva sveučilišna udžbenika (ili priručnika) ili recenzent barem dvije umjetničke odnosno znanstvene knjige, časopisa ili zbornika radova s umjetničkog odnosno znanstvenog skupa ili recenzent u znanstvenom odnosno umjetničkom časopisu, zborniku, katalogu ili monografiji"]
[1506,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Članak 57. \n(1) Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto grupirani su u tri skupine: A. Kriterij nastavnog doprinosa, B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa i C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti te su propisani u Tablici 21. \n\nU opisu ispunjavanja posebnih kriterija nije izrijekom navedeno kako se oni ispunjavaju kumulativno, stoga predlažemo dopunu teksta:\n\n(1) Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto ispunjavaju se kumulativno, grupirani su u tri skupine: A. Kriterij nastavnog doprinosa, B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa i C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti te su propisani u Tablici 21.\n\nTablica 21. Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na radno mjesto po skupinama u dijelovima umjetničkog područja. \nUmjetničko-nastavno radno mjesto  A. Kriterij nastavnog doprinosa  B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa  C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti    \nDocent  min. 1  min. 1  -  Pristupnik mora zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 3. \n ukupno 3  \nIzvanredni profesor  min. 1  min. 1  -  Pristupnik mora zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 5. \n ukupno 5  \nRedoviti profesor  min. 2  min. 2  -  Pristupnik mora zadovoljiti minimalno 2 iz skupine A, 2 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 9. \n ukupno 9  \nRedoviti profesor u trajnom izboru  min. 3  min. 3  min. 1  Pristupnik mora zadovoljiti minimalno 3 iz skupine A, 3 iz skupine B, 1 iz skupine C, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 11. \n ukupno 11  \n \nU Tablici 21., po principu pisanom u tablicama znanstvenih područja, iza ukupnog broja kriterija koji se ispunjavaju kumulativno u zagradi treba dodati broj novih Posebnih uvjeta koje treba ispuniti te to navesti u tablici - (2), (4), (2) tako da tablica sada glasi:\n\nTablica 21. Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na radno mjesto po skupinama u dijelovima umjetničkog područja, u zagradama se nalazi broj novih Posebnih uvjeta koje treba ispuniti. \nUmjetničko-nastavno radno mjesto  A. Kriterij nastavnog doprinosa  B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa  C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti    \nDocent  min. 1  min. 1  -  Pristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 3. \n ukupno 3  \nIzvanredni profesor  min. 1  min. 1  -  Pristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 5 (2). \n ukupno 5 (2)  \nRedoviti profesor  min. 2  min. 2  -  Pristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 2 iz skupine A, 2 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 9 (4). \n ukupno 9 (4) \nRedoviti profesor u trajnom izboru  min. 3  min. 3  min. 1  Pristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 3 iz skupine A, 3 iz skupine B, 1 iz skupine C, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 11 (2). \n ukupno 11 (2)"]
[1507,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c. polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku\n67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske\norganizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom\npotvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se\nomogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu\nvisokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske\nškole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu \nnastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je\nMeđunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\n\nNaime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava\nnastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima\ninteresa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice,\nkonferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio\nsvoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog\npovjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1508,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Prijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje\nodgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1509,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. p – Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza\n&quot;institucionalno ovjerena potvrda&quot;, kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija."]
[1510,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja"]
[1511,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno\nzvanje višeg predavača."]
[1512,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. i – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet\nsmatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača."]
[1513,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja\nvišeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u\nznanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim\nportfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te\nnepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-\nizdavačku djelatnost."]
[1514,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom\npisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja\nvišeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput\ndocenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta."]
[1515,"ŽELJANA MARIĆ","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Komentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju\nna nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime,\nnastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa\nstudentima, koji su mogući na drugim predmetima.\nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija,\nkonkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…"]
[1516,"ZLATKO KOZINA","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","Biti voditelj/pročelnik Odsjeka, Katedre i sl. znači imati puno odgovornosti pa prema tome to treba i vrednovati jer inače nema valjanog razloga zbog kojeg bi se netko htio prihvatiti te obveze.  Broj članova ustrojbene jedinice na umjetničkim akademijama ne može, a niti treba biti kvantitetom usporediv s ostalim obrazovnim institucijama."]
[1517,"ZLATKO KOZINA","POSEBNI KRITERIJI,\nPosebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto","kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s najmanje 20 zaposlenih unutar organizacijske jedinice"]
[1518,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Članak 57., stavak 5., točka a\nBudući da akademske karijere nisu pravocrtne unutar istog sustava (sveučilišta, veleučilišta, instituti) te slijedom navedenoga postoje pojedinci u sustavu koji su bili dekani ili prodekani na veleučilištima, a tijekom svojega karijernog puta prešli su i zaposleni na sveučilištima, treba im omogućiti da koriste navedeno iskustvo odnosno kriterij.\n\nPrijedlog: sugerira se koristiti termin visoko učilište kao generički termin koji uključuje i sveučilišta i veleučilišta."]
[1519,"SVEUČILIŠTE VERN","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U odnosu na članak 57. stavak 5. točka a. i c. predlažemo razmatranje ukidanje ili barem smanjenja broja zaposlenih unutar organizacijske jedinice te razlikovanje voditelja organizacijske jedinice do 20 i preko 20. Naime, čak ni Uredba o nazivima radnih mjesta, uvjetima za raspored i koeficijentima za obračun plaće u javnim službama ne poznaje definiranje veličine ustrojstvene jedinice po broju zaposlenih kao što je predloženo za uvjet doprinosa društvenoj misliji i prepoznatljivosti. Stoga predlažemo barem usklađenje s pojmovima iz članka 13. stavak 5. Uredba o nazivima radnih mjesta, uvjetima za raspored i koeficijentima za obračun plaće u javnim službama.\n\nU odnosu na članak 57. stavak 5. točka c. predlažemo zamjenu pojma \"sveučilište\" s pojmom \"visoko učilište\".\n\nPredlaže se jasno definiranje sintagme \"časno obnašanje dužnosti\" ili brisanje iz odredaba članka 57. stavak 5. točke a., b. i c."]
[1520,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Komentar na članak 57. stavak 5. točku c:\n\"kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice” je problematičan za našu ustanovu jer smo po broju zaposlenih mala ustanova te ustrojstvene jedinice imaju manje od 30 zaposlenih.\nDrugim riječima, nastavnici/ce koji su pročelnici odsjeka ili predstojnici katedri itd. ne mogu ostvariti ovaj uvjet isključivo zbog broja zaposlenih, iako se po vrsti i opsegu rada radi o istim položajima kao na većim visokoobrazovnim ustanovama."]
[1521,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Prijedlog je da se kriteriji navedeni u tablici ispunjavaju kumulativno."]
[1522,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Članak 57. \n(1) Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto grupirani su u tri skupine: A. Kriterij nastavnog doprinosa, B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa i C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti te su propisani u Tablici 21. \n\nU opisu ispunjavanja posebnih kriterija nije izrijekom navedeno kako se oni ispunjavaju kumulativno, stoga predlažemo dopunu teksta: \n\n(1) Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto ispunjavaju se kumulativno, grupirani su u tri skupine: A. Kriterij nastavnog doprinosa, B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa i C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti te su propisani u Tablici 21. \n\nU Tablici 21., po principu pisanom u tablicama znanstvenih područja, iza ukupnog broja kriterija koji se ispunjavaju kumulativno u zagradi treba dodati broj novih Posebnih uvjeta koje treba ispuniti te to navesti u tablici - (2), (4), (2)\n\n(3) Pod A. Kriteriji nastavnog doprinosa su - potrebno je korigirati:\n\nPredlažemo iz alineje g. pod kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika, knjige ili publikacije uvjet za izbor izvanrednog profesora je naveden u sljedećem odjeljku te predlažemo brisati iz alineje g. prvog odjeljka riječi izvanredni profesor. \n\nAlineja g. bi tako glasila: \ng. kriterij recenziranja sveučilišnog udžbenika, knjige ili publikacije: \n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta pristupnik mora biti recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili recenzent jedne umjetničke odnosno znanstvene knjige, časopisa ili zbornika radova s umjetničkog odnosno znanstvenog skupa ili recenzent u znanstvenom odnosno umjetničkom časopisu, zborniku, katalogu ili monografiji \n\nPredlažemo izmjenu alineje k.  kriterij kriterij objavljivanja ili javne prezentacije rada u koautorstvu sa studentom odnosno doktorandom tako da ista izmjenjena glasi: \n\n- koautorstvo pristupnika sa studentom kojem je bio mentor ili komentor u izradi završnog, diplomskog ili doktorskog rada i s kojim je objavio umjetnički ili znanstveni rad iz područja teme  rada \n\nPredlažemo uskladiti termine sa specifičnostima i prirodom umjetničkog područja tako da predlažemo da alineja n. sada glasi: \n\nn. kriterij rada s gostujućim inozemnim studentima, doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio umjetnik ili mentor, odnosno domaćin gostujućem inozemnom studentu, doktorandu ili poslijedoktorandu koji je boravio na instituciji.\n\n(4) B. Kriteriji umjetničkog i stručnog doprinosa su: \n\ng. kriterij sudjelovanja u vođenju i koordinaciji nacionalnih i međunarodnih kompetitivnih projekata – pristupnik je vodio, koordinirao ili sudjelovao u nacionalnom ili međunarodnom institucijski ovjerenom kompetitivnom projektu Ovaj kriterij nije primjenjiv na način kako su definirani kompetitivni projekti na početku dokumenta.\n\n(5) C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti su: a. kriterij obnašanja čelne dužnosti na sveučilištu – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti: rektor i prorektor, dekan i prodekan, pročelnik sveučilišnog odjela, voditelj organizacijske jedinice na sveučilištu s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice \n\nOvdje se pretpostavljamo misli na integriranu strukturu visokih učilišta.\n\n (5) C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti su:\n\n c. kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice \n\nOvdje se misli na akademije i fakultete, stoga normu treba uskladiti s veličinom ustrojstvenih jedinica na akademijama i dijelovima fakulteta koji su u umjetničkom području jer je za nas ovaj broj koji je naveden s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice često nemoguće ostvariti."]
[1523,"MARKO VISKIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Poštovani, molim Vas da Čl. 57., (3)., točka a, prvi dio, izmijenite tako da glasi:\n\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta pristupnik mora sudjelovati kao komentor ili neposredni voditelj pri izradi najmanje dva obranjena završna ili diplomska rada \n\nObrazloženje:\n\nSkrećem pozornost da na nekim institucijama visokog obrazovanja asistenti i viši asistenti prema lokalnim Pravilnicima o radu ne smiju biti mentori ili komentori završnih i diplomskih radova, već se mogu prijaviti samo kao \"neposredni voditelji\". Neposredno voditeljstvo uključuje redovan rad s diplomandima, učenje tehnikama i vještinama potrebnima za izradu završnih i diplomskih radova te korekturu kvalifikacijskih radova, ali se zbog internih pravilnika osobe nije moglo imenovati komentorima nego isključivo neposrednim voditeljima."]
[1524,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","St. 3. A: KRITERIJI NASTAVNOG DOPRINOSA\n\nSt. 3. A. g, alineja 1:\nTreba izostaviti \"izvanrednog profesora\" jer je uvjet za izbor izvanrednog profesora naveden u sljedećem odjeljku, tako da tekst prve alineje glasi:\n\"- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta pristupnik mora biti recenzent barem jednog sveučilišnog udžbenika ili recenzent jedne umjetničke odnosno znanstvene knjige, časopisa ili zbornika radova s umjetničkog odnosno znanstvenog skupa ili recenzent u znanstvenom odnosno umjetničkom časopisu, zborniku, katalogu ili monografiji\"\n\nSt. 3. A. k, alineja 1:\nPredlažemo da glasi:\n- koautorstvo pristupnika sa studentom kojem je bio mentor ili komentor u izradi završnog, diplomskog ili doktorskog rada i s kojim je objavio umjetnički ili znanstveni rad iz područja teme rada \n\nSt. 3. A. n:\nPredlažemo uskladiti termine sa specifičnostima i prirodom umjetničkog područja tako da tekst glasi:\n\"n. kriterij rada s gostujućim inozemnim studentima, doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio umjetnik ili mentor, domaćin gostujućem inozemnom studentu, doktorandu ili poslijedoktorandu koji je boravio na instituciji.\"\n\nSt. 3. B: KRITERIJI UMJETNIČKOG I STRUČNOG DOPRINOSA\n\nSt. 3. B. g.\nOvaj kriterij nije primjenjiv na način kako su definirani kompetitivni projekti na početku dokumenta.\n\nSt. 3. C. KRITERIJ DOPRINOSA DRUŠTVENOJ MISIJI I PREPOZATLJIVOSTI\n\nSt. 3. C. a:\nOvdje se pretpostavljamo misli na integriranu strukturu visokih učilišta.\n\nSt. 3. C. c:\nOvdje se misli na akademije i fakultete, stoga normu treba uskladiti s veličinom ustrojstvenih jedinica na akademijama i dijelovima fakulteta koji su u umjetničkom području.\n\nPredlažemo:\nc. kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra)"]
[1525,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","St. 1.:\nU opisu ispunjavanja posebnih kriterija nije izrijekom navedeno kako se oni ispunjavaju kumulativno, stoga predlažemo dopunu teksta:\n(1) Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto ispunjavaju se kumulativno, grupirani su u tri skupine: A. Kriterij nastavnog doprinosa, B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa i C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti te su propisani u Tablici 21.\n\nU Tablici 21., po principu pisanom u tablicama znanstvenih područja, iza ukupnog broja kriterija koji se ispunjavaju kumulativno u zagradi treba dodati broj novih Posebnih uvjeta koje treba ispuniti te to navesti u tablici - (2), (4), (2) tako da tablica sada glasi:\n\nTablica 21. Posebni kriteriji vrednovanja za izbor na radno mjesto po skupinama u dijelovima umjetničkog područja, u zagradama se nalazi broj novih Posebnih uvjeta koje treba ispuniti. \n\nUmjetničko-nastavno radno mjesto  A. Kriterij nastavnog doprinosa  B. Kriterij umjetničkog i stručnog doprinosa  C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti    \nDocent:\nA:  min. 1  \nB: min. 1 \nC: -  \nukupno 3\nPristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 3. \n   \nIzvanredni profesor  \nA: min. 1  \nB: min. 1\nC:  -  \nukupno 5 (2)\nPristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 1 iz skupine A, 1 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 5 (2). \n   \nRedoviti profesor  \nA: min. 2  \nB. min. 2 \nC: -  \nukupno 9 (4)\nPristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 2 iz skupine A, 2 iz skupine B, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 9 (4). \n  \nRedoviti profesor u trajnom izboru  \nA: min. 3  \nB: min. 3 \nC: min. 1  \nukupno 11 (2)\nPristupnik mora kumulativno zadovoljiti minimalno 3 iz skupine A, 3 iz skupine B, 1 iz skupine C, a zbroj (A+B+C) mora biti minimalno 11 (2)."]
[1526,"MATEJ TRPIN","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 57. stavku 4. predlaže se umetanje dodatnog kriterija koji se odnosi općenito na predavanja/izlaganja pristupnika na javnim (stručno/znanstvenim) skupovima:\n\nkriterij predavanja ili izlaganja umjetničkog rada na domaćem ili međunarodnom skupu:\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem tri međunarodna skupa\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem šest međunarodnih skupova\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem devet međunarodnih skupova.\n\nU članku 57. stavku 4. podstavku i. nakon riječi \"kriterij izrade\" dodati riječi \"znanstvenih i\"\nPisanje znanstvenih radova u renomiranim međunarodnim znanstvenim časopisima (WoS/Scopus) doprinosi razvoju struke i mora biti obuhvaćeno ovim Prijedlogom. \nŠtoviše, znanstveni aspekt i doprinos pristupnika u umjetničkom području je već usvojen u brojim kriterijima nastavnog doprinosa članka 57 (kriteriji: a, b, d, e, g, k, n)\n\nNadalje, u članku 57. stavku 5. pod  C Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti predlaže se brisati riječi \"s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice\"."]
[1527,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nSt. 5, (C), a) Kao kriterij za umjetničko-nastavno mjesto navodi se obnašanje čelne dužnosti na sveučilištu koji bi trebao biti i kriterij za znanstveno-nastavno radno mjesto, a među tim kriterijima ga nema. K tomu, nije naveden zamjenik pročelnika sveučilišnog odjela i neopravdano je naveden broj zaposlenih unutar organizacijske jedinice (takvog ograničenja nema u drugim dokumentima, primjerice u Vladinoj Uredbi o koeficijentima složenosti poslova)."]
[1528,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Slažem se s prethodnim komentarima vezanim uz stavak 5., kriterije a) i c). Predlaže se brisanje ove odredbe u tekstu, budući da su takve organizacijske jedinice unutar umjetničkog područja iznimno rijetke."]
[1529,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Kriterij \"i\": dodati \"...znanstvenih i stručnih radova, ...\"\n\nObjašnjenje: Pisanje znanstvenih radova u renomiranim međunarodnim znanstvenim časopisima (WoS/Scopus) značajno doprinosi razvoju struke i svakako treba biti obuhvaćeno (i vrednovati) ovim Nacrtom.\nŠtoviše, znanstveni aspekt i doprinos pristupnika unutar umjetničkog područja već su prepoznati i usvojeni u više kriterija nastavnog doprinosa navedenih u članku 57. (kriteriji: a, b, d, e, g, k, n)."]
[1530,"MATEO MIGUEL KODRIČ KESOVIA","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","S obzirom na to da je „pozvano predavanje ili izlaganje“ često teško ostvarivo, predlaže se umetanje dodatnog kriterija (između kriterija a i b ili b i c), koji bi se odnosio općenito na predavanja i izlaganja pristupnika na javnim stručnim i/ili znanstvenim skupovima. Prema ovom prijedlogu, jedno pozvano predavanje/izlaganje bilo bi izjednačeno s trima općenitim:\n\n\"kriterij predavanja ili izlaganja umjetničkog rada na domaćem ili međunarodnom skupu:\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto docenta pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem tri međunarodna skupa\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto izvanrednog profesora pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem šest međunarodna skupa\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora i redovitog profesora u trajnom izboru pristupnik je bio predavač ili izlagač odnosno voditelj umjetničkih radionica na barem devet međunarodna skupa\""]
[1531,"ANTE BLAĆE","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Pod člankom 56 st(5):\n\nKao kriterij za umjetničko-nastavno mjesto navodi se obnašanje čelne dužnosti na sveučilištu koji bi trebao biti i kriterij za znanstveno-nastavno radno mjesto, a među tim kriterijima ga nema. Uz to, nije naveden zamjenik pročelnika sveučilišnog odjela. Navoditi broj zaposlenih unutar organizacijske jedinice nema uporišta jer velika većina sveučilišnih odjela u Hrvatskoj ima manje od 30 djelatnika."]
[1532,"DARKO BOŠNJAK","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U ime Sveučilišta u Zagrebu Medicinskog fakulteta predlažemo da se u članku 57. stavku 5., u točkama a) i c), briše ograničenje koje uvjetuje da organizacijska jedinica mora imati „više od 30 zaposlenih“, tako da tekst glasi:\na. kriterij obnašanja čelne dužnosti na sveučilištu – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao čelnu dužnost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti: rektor i prorektor, dekan i prodekan, pročelnik sveučilišnog odjela, voditelj organizacijske jedinice na sveučilištu (brisati: „s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice”)\nc. kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra), brisati: „s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice”)\nObrazloženje:\nUvođenje numeričkog praga od 30 zaposlenika kao uvjeta za priznavanje čelne ili voditeljske dužnosti nije utemeljeno u zakonodavstvu niti u ustroju većine hrvatskih sveučilišta i njihovih sastavnica. Takvo ograničenje diskriminira manje, ali stručno i znanstveno ravnopravne organizacijske jedinice, čiji voditelji svakodnevno preuzimaju značajnu odgovornost u znanstvenom, nastavnom i upravljačkom smislu.\nNadalje, veličina jedinice nije jedini (niti nužno najvažniji) kriterij za utvrđivanje težine i utjecaja voditeljske dužnosti. U području biomedicine i zdravstva, mnoge zavode, katedre i klinike vode profesori čija organizacijska jedinica ne prelazi 30 zaposlenika, ali imaju ključnu ulogu u izvođenju studijskih programa, znanstvenim projektima i upravljanju resursima.\nTakva brojčana granica nije propisana ni u zakonima ni u statutima sveučilišta te njezino dodavanje u Nacionalne kriterije unosi nepotrebnu arbitrarnost i može dovesti do nepravednog isključenja pristupnika koji su objektivno doprinosili sustavu.\nStoga se predlaže brisanje ograničenja „s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice“ iz točaka a) i c)."]
[1533,"LARISA VIDAKOVIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Komentar: Navesti manji broj potrebnih obrana diplomskih radova za integrirane studijske programe na kojima nije moguće ostvariti predloženi broj mentorstva jer se ne provode završni radovi :\n\nPrijedlog novog teksta:\n\n(3) A. Kriteriji nastavnog doprinosa su: \n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora na integriranim studijskim programima potrebna je obrana najmanje četiri (4) diplomska rada ili dva doktorata umjetnosti ili znanosti pod mentorstvom ili komentorstvom pristupnika\n- za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto redovitog profesora u trajnom izboru na integriranim studijskim programima potrebna je obrana najmanje pet (5) diplomskih radova ili tri doktorata umjetnosti ili znanosti pod mentorstvom ili komentorstvom pristupnika"]
[1534,"IVICA MITROVIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U stavku 5 se ne spominju pročelnici odsjeka, dok se u znanstvenim kriterijima spominju i ulaze u kriterije. Dalje, u umjetničkim ustanovama jedinice kao što su odsjeci nemaju 30 zaposlenih ili više, a radi se o ustrojbenim jedinicama koja zahtijevaju kompleksno vodstvo."]
[1535,"IVICA MITROVIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Kroz cijeli članak 57 i kriterije  opet nije jasno radi li se kumulativnom broju, npr. mentorstva ili od zadnjeg izbora ili od početka nastavne karijere. Primjerice, neka postignuća kao što su nagrada za životno djelo ili neku velika nagrada umjetnik može osvojiti u principu jednom u karijeri, te bi se onda ona samo jednom mogla konzumirati kod izbora, a ima značajnu težinu unutar karijere."]
[1536,"FEĐA VUKIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","Posebni kriteriji  za izbor na umjetničko-nastavna radna mjesta članak 57., stavak (5) C. \nNerealistično je i pomalo diskriminatorno s obzirom na realno stanje umjetničke edukacije u visokom obrazovanju svoditi ovaj kriterij na \"organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice. To iz razloga što je takvih ustrojbenih jedinica s toliko zaposlenih iznimno malo u sustavu visokog obrazovanja pa bi bilo potrebno iz teksta izostaviti formulaciju \"s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice\" jer, u osnovi, nema velike razlike u \"časnosti\" ili u obvezama praktičnog upravljanja s pozicije koju kolege izborom povjeravaju nekome od njih, bez obzira na broj zaposlenih."]
[1537,"TONI MEŠTROVIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U dijelu (5) C. Kriterij doprinosa društvenoj misiji i prepoznatljivosti su:\n\nc. kriterij obnašanja voditeljske dužnosti na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta ili znanstvenog instituta – pristupnik je najmanje polovinu mandata časno obnašao dužnost voditelja organizacijske jedinice na sveučilištu ili znanstvenom institutu (zavoda, odsjeka, katedre, centra) s više od 30 zaposlenih unutar organizacijske jedinice\n\nMislim da ne postoji nijedan odsjek na umjetničkim studijima koji ima 30 zaposlenih! Dužnost pročelnika odsjeka obnašao sam prvi put s 6 zaposlenih, a drugi put sa 7 zaposlenih. Prema ovakvom kriteriju, nitko neće htjeti preuzeti dužnost pročelnika odsjeka ako se taj rad ne priznaje kao relevantan kriterij za napredovanje, a svima onima koji su tu dužnost već obnašali nanesena je nepravda! \n\nPredlažem da se ukloni minimalno ograničenje broja zaposlenih na odsjeku, jer količina administrativnog rada nije ništa manja – dapače, često je i veća – u odnosu na odjele s većim brojem zaposlenih."]
[1538,"JELENA KOVAČEVIĆ","Posebni kriteriji za izbor na umjetničko-nastavna radno mjesto,\nČlanak 57.","U dijelu (3) A Kriteriji nastavnog doprinosa; n. kriterij rada s gostujućim inozemnim doktorandima ili poslijedoktorandima – pristupnik je bio znanstvenik-domaćin gostujućem inozemnom doktorandu ili poslijedoktorandu (jezik komunikacije bio je engleski ili drugi službeni jezik Europske unije, osim hrvatskog, s iznimkom filoloških studija) koji je boravio najmanje mjesec dana na instituciji.\n\nS obzirom da je riječ o umjetničkom području, je li ispravno navesti da je pristupnik bio znanstvenik-domaćin?"]
[1539,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","POSEBNI KRITERIJI,\nKriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto ","Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto \nČlanak 58. \n(1) Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto su: \n- održanih najmanje 405 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora ili reizbora \n- pozitivno ocijenjeni rezultati institucijskog istraživanja kvalitete nastavnog rada ili pozitivno ocijenjeni rezultati studentske ankete, koju provodi visoko učilište, nakon prethodnog izbora ili reizbora. \n(2) Posebni kriteriji za reizbore na umjetničko-nastavna radna mjesta su: \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto docenta mora imati ispunjena dva posebna kriterija propisana člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto izvanrednog profesora mora imati ispunjena četiri posebna kriterija propisana člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto redovnog profesora mora imati ispunjenih pet posebnih kriterija propisanih člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora. \nNejasnoća propisa kojim se propisuje broj novih Posebnih uvjeta koje pristupnik mora ispuniti u postupku reizbora nastavlja se u ovom dijelu propisa. Kako bi se Posebni uvjeti trebali ispunjavati kumulativno, predlažemo izmjenu koja se u skladu sa ZVOZD članak 42., stavak 3.:\n(2) Za reizbore na umjetničko-nastavna radna mjesta nastavnici birani na radna mjesta moraju ispuniti polovinu novih Posebnih uvjeta propisanih za izbor na više radno mjesto u Tablici 21."]
[1540,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto ,\nČlanak 58. ","Članak 58. \n(1) Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto su: \n- održanih najmanje 405 standardnih ekvivalenata radnih sati u nastavi od zadnjeg izbora ili reizbora \n- pozitivno ocijenjeni rezultati institucijskog istraživanja kvalitete nastavnog rada ili pozitivno ocijenjeni rezultati studentske ankete, koju provodi visoko učilište, nakon prethodnog izbora ili reizbora. \n(2) Posebni kriteriji za reizbore na umjetničko-nastavna radna mjesta su: \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto docenta mora imati ispunjena dva posebna kriterija propisana člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto izvanrednog profesora mora imati ispunjena četiri posebna kriterija propisana člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora \n- pristupnik koji se reizabire na radno mjesto redovnog profesora mora imati ispunjenih pet posebnih kriterija propisanih člankom 57. ovih Nacionalnih kriterija od prethodnog izbora ili reizbora. \nNejasnoća propisa kojim se propisuje broj novih Posebnih uvjeta koje pristupnik mora ispuniti u postupku reizbora nastavlja se u ovom dijelu propisa. Kako bi se Posebni uvjeti trebali ispunjavati kumulativno, predlažemo izmjenu koja se u skladu sa ZVOZD članak 42., stavak 3.:\n(2) Za reizbore na umjetničko-nastavna radna mjesta nastavnici birani na radna mjesta moraju ispuniti polovinu novih Posebnih uvjeta propisanih za izbor na više radno mjesto u Tablici 21."]
[1541,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto ,\nČlanak 58. ","St. 2.:\n\nNejasnoća propisa kojim se propisuje broj novih Posebnih uvjeta koje pristupnik mora ispuniti u postupku reizbora nastavlja se u ovom dijelu propisa. Kako bi se Posebni uvjeti trebali ispunjavati kumulativno, predlažemo izmjenu koja se u skladu sa ZVOZD članak 42., stavak 3.:\n(2) Za reizbore na umjetničko-nastavna radna mjesta nastavnici birani na radna mjesta moraju ispuniti polovinu novih Posebnih uvjeta propisanih za izbor na više radno mjesto u Tablici 21."]
[1542,"ZORAN JEŽIĆ","Kriteriji za reizbor na umjetničko-nastavno radno mjesto ,\nČlanak 58. ","Odbor za osiguravanje i unaprjeđivanje kvalitete Sveučilišta u Rijeci predlaže da se u članku 58, stavak 1 tekst (vezan za institucijska istraživanja) izmijeni tekst na sljedeći način: \n\n\nKriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije, provedeni nakon prethodnog izbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako prosječna ocjena nastavnog rada, na skali od 1 do 5, iznosi najmanje 3,0. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada. Pozitivna potvrda o rezultatima institucijskog vrednovanja kvalitete nastavnog rada može se izdati samo ako je nakon prethodnog izbora ostvarena pozitivna studentska evaluacija."]
[1543,"MARKO VUKŠIĆ","DIO ČETVRTI,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO","U postupku izbora i reizbora na nastavna radna mjesta ne vrednuju se stručni projekti koje je pristupnik realizirao primjerice kao ovlašteni projektant. Kako je na stručnim studijima vrlo značajna suradnja sa privredom i suradnja sa stručnjacima iz privrede, koji se ne bave znanstvenim radom, a bave se stručnim,  trebalo bi proširiti kriterije  te omogućiti napredovanje kada pristupnik ima realizirane projekte iz struke bilo kao glavni projektant ili projektant suradnik. Primjerice, ako je vanjski suradnik, izabran u naslovno nastavno zvanje, izradio elektrotehnički projekt zaštite u elektroenergetskom sustavu to nije kriterij koji bi ga kvalificirao za napredovanje u zvanju na stručnim studijima."]
[1544,"ANITA KROLO CRVELIN","DIO ČETVRTI,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO","Nedostaju kriteriji za nastavna zvanja Profesor stručnih studija i Profesor stručnih studija u trajnom zvanju, kao i kriteriji za reizbor u nastavno zvanje viši predavač."]
[1545,"IVANA OLUJIĆ","HORIZONTALNI KRITERIJI ,\nHorizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto","Broj predviđenih horizontalnih uvjeta relativno je velik, a neki realno nisu ostvarivi za velik broj znanstvenika (npr. vođenje projekta, čl. 6, st. 2; broj voditelja po prirodi posla ne može biti velik) ili za znanstvenike koji se bave uskim područjima (mentorstvo doktorata, čl. 6 st. 3, u disciplinama koje imaju vrlo mali broj studenata diplomskih studija i u kojima se dulji niz godina ne otvara mogućnost zapošljavanja u znanosti). Mentorstva doktorata vrednuju se prema prijedlogu isključivo uz uvjet objave rada u koautorstvu s pristupnikom – smatramo takvo uvjetovanje dvojbenim.\nIvana Olujić, u ime Odsjeka za romanistiku (Sveučilište u Zagrebu, Filozofski fakultet)"]
[1546,"DANIJEL LABAŠ","HORIZONTALNI KRITERIJI ,\nHorizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto","U ime Sveučilišnog odjela za komunikologiju Hrvatskog katoličkog sveučilišta predlažem da se kod horizontalnih kriterija ne traži ispunjavanje sva tri, već da se kandidatima pruži mogućnost da sami mogu odabrati dva, jer: a) nemaju svi mogućnost vođenja kompetitivnih projekata; b) nemaju svi mogućnost mentoriranja/sumentoriranja disertacija; c) nemaju svi mogućnost dosizanja traženoga nužnog broja citata. Pročelnik prof. dr. sc. Danijel Labaš"]
[1547,"IVAN SABOL","HORIZONTALNI KRITERIJI ,\nHorizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto","U prethodnim dijelovima su opći kriteriji bili opće primjenjivi\nHorizontalni su bili djelomično specifični ( a vezani uz napredak po stupnjevima radnog mjesta 1,2,3,4) a svako područje je imalo daljnje specifičnosti\n\nDio četvrti Nacionalnih kriterija bi se trebao reorganizirati i prezentirati na isti način kao i prije tj da je cijeli niz  povezanih radnih mjesta prikazan kao cjeloviti niz\nTreba biti jasno koje horizontalne kriterije treba kumulativno zadovoljavati (jer ovako nema nikakve kumulativnosti koja se očekuje prema Čl 4-2 a koji eksplicitno navodi da se odnosi na nastavna radna mjesta\n\nTo najsličnije odgovara do sada nedefiniranim \"dodatnim\" kriterijima u niz nastavnih RM u člancima 62, 66, 70"]
[1548,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Horizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 59.","Predlaže se izmjena u članku 59. stavak 2. alineja 2, kako slijedi:\n- pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije nastavnog rada, provedene nakon prethodnog izbora ili reizbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako je prosječna ocjena nastavnog rada, izražena na Likertovoj skali (ili drugoj skali koju koristi visoko učilište), u skladu s propisanim pragom iz akta institucije, a koji ne smije biti niži od središnje vrijednosti skale, koja označava neutralnu ocjenu. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada, koja se mogu uzeti u obzir uz studentsku evaluaciju.\n\nObrazloženje:\nLikertova skala je uobičajena za mjerenje studentskog zadovoljstva i široko je rasprostranjena među sveučilištima u Hrvatskoj (pri čemu većina koristi skalu od 1 do 5, s ocjenom 3,0 kao srednjom vrijednošću). Prijedlog zadržava metodološku jasnoću, ali ostavlja autonomiju institucijama da prag definiraju u skladu s vlastitim aktima, uz uvjet da on ne bude ispod razine koja označava neutralan ishod."]
[1549,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Horizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 59.","Članak 59: \n\n- (st. 2) \"Pristupnik mora imati uređen i ažuran CroRIS profil.\" Potrebno je specificirati što znači uređen i ažuriran CroRIS profil."]
[1550,"ZORAN JEŽIĆ","Horizontalni kriteriji za izbor na radno mjesto,\nČlanak 59.","Odbor za osiguravanje i unaprjeđivanje kvalitete Sveučilišta u Rijeci predlaže da se u članaku 59, stavak 2 vezan za institucijska istraživanja izmijeni tekst na sljedeći način: \n\n\nKriterij za izbor na više radno mjesto su pozitivno ocijenjeni rezultati studentske evaluacije, provedeni nakon prethodnog izbora, na reprezentativnom uzorku studenata. Evaluacija se smatra pozitivnom ako prosječna ocjena nastavnog rada, na skali od 1 do 5, iznosi najmanje 3,0. Visoko učilište može provesti i druga institucijska vrednovanja kvalitete nastavnog rada. Pozitivna potvrda o rezultatima institucijskog vrednovanja kvalitete nastavnog rada može se izdati samo ako je nakon prethodnog izbora ostvarena pozitivna studentska evaluacija."]
[1551,"SVEUČILIŠTE VERN","HORIZONTALNI KRITERIJI ,\nHorizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto","U postojećem članku 60. stavak 2. predlažemo jasnije definiranje: \"Sveučilište, fakultet ili akademija može u skladu sa svojim aktima priznati prethodni izbor pristupnika na nastavno radno mjesto ili naslovnog nastavnika različitom visokom učilištu od koje provodi izbor, uključujući i izbor proveden na veleučilištu.\""]
[1552,"SVEUČILIŠTE VERN","HORIZONTALNI KRITERIJI ,\nHorizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto","Predlažemo razdvajanje članka 60. u dva članka, i to članak pod naslovom \"Horizontalna mobilnost\" i članak \"Mogućnost napredovanja s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto\". Za predložena dva stavaka predlažemo da ostanu sastavni dio članka pod naslovom \"Mogućnost napredovanja s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto\" dok bi članak pod naslovom \"Horizontalna mobilnost trebao u svrhu smanjenja opterećenja rada matičnih odbora trebao definirati sljedeće:  „(1.) Sveučilište, fakultet ili akademija može u skladu sa svojim aktima priznati važeći izbor pristupnika na nastavno radno mjesto, koji je provelo drugo sveučilište, fakultet ili akademija u okviru izbora na nastavno radno mjesto ili u naslovnog nastavnika, pri čemu time rokovi trajanja izbora koji su propisani odlukom o izboru na nastavno radno mjesto ili u naslovnog nastavnika počinju ponovno teći datumom donošenja odluke o potvrdi. Sveučilište, fakultet ili akademija dužno je prije donošenja odluke o potvrdi iz ovog članka provjeriti zadovoljava li pristupnik i dodatne kriterije iz članka 39. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti. (2.) Osobama izabranim na nastavno radno mjesto kojima za vrijeme trajanja izbora prestane radni odnosi na tom radnom mjestu ostaju naslovni nastavnici do trenutka isteka roka propisanog odlukom o izboru na nastavno radno mjesto.“"]
[1553,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Horizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 60.","U članku 60. stavak (2) nije jasno što znači “ponovno koristiti kriterije”. Predlaže se to preciznije definirati."]
[1554,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Horizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 60.","St. 2.:\nOvaj je članak nejasan jer nije jasno o kojim je kriterijima riječ – iz teksta proizlazi da se za izbor po načelu horizontalne mobilnosti mogu koristiti i neki drugi kriteriji osim ovih Nacionalnih kriterija? Pojasniti."]
[1555,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Horizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 60.","Članak 60:\n\n- U stavku (2) spominje se izbor u znanstveno-nastavno, umjesto na nastavno radno mjesto."]
[1556,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Horizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 60.","St. 2.:\nOvaj je članak nejasan jer nije jasno o kojim je kriterijima riječ – iz teksta proizlazi da se za izbor po načelu horizontalne mobilnosti mogu koristiti i neki drugi kriteriji osim ovih Nacionalnih kriterija? Pojasniti."]
[1557,"MARIJA JAKUŠ","Horizontalna mobilnost i napredovanje s nastavnog na znanstveno-nastavno i umjetničko-nastavno radno mjesto,\nČlanak 60.","U stavku (2) spominje se izbor u znanstveno-nastavno, umjesto na nastavno radno mjesto."]
[1558,"SVEUČILIŠTE VERN","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Smatramo nužnim ponovno komentirati da je u Nacionalnim krietrijima potrebno jasno utvrditi postojanje zaposlenih na radnim mjestima profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru kao i da se u daljnjem tekstu, optimalno u prijelaznim i završnim odredbama, jasno utvrdi postupak izbora i reizbora za zaposlene na nastavnim radnim mjestima profesora stručnog studija te profesora stručnog studija u trajnom izboru. Naime, stupanjem na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti osobe izabrane u zvanja i zaposlene na radnim mjestima na sveučilištima koji izvode stručne studije su na radnim mjestima profesora visoke škole te profesora visoke škole u trajnom izboru kao takve zatečene te su nastavile raditi sukladno odredbi članka 111. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti na radnim mjestima profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru.\n\nTakođer, predlažemo da se u glavi II. ujednače uvjeti vezano za sate održane nastave kao što je to navedeno u kriterijima za izbor na znanstveno-nastavna i umjetničko-nastavna radna mjesta predloženim ovim Nacionalnim kriterijima, odnosno da se održana nastava koja prethodi izboru za sva radna mjesta izražava ili u kontakt satima ili u standardnim ekvivalentima radnih sati."]
[1559,"LUKA MLADINEO","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nedostaju kriteriji izbora u posebnim poglavljima za definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor."]
[1560,"IVICA LOVRIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Predlažem dodati kriterije koji se odnose na izvrsnost u nastavi i struci, a ne isključivo na znanstvenu aktivnost i publikacije."]
[1561,"IVICA LOVRIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Ne postoji put prema višim nastavnim radnim mjestima za više predavače bez doktorske disertacije, iako imaju desetljeća iskustva u nastavi i struci."]
[1562,"IVICA LOVRIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Predavači i viši predavači su u mnogim slučajevima poveznica između obrazovanja i tržišta rada, ali taj aspekt nije prepoznat."]
[1563,"FILIP PERKOVIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nisu posebnim poglavljima definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor u navedena nastavna radna mjesta."]
[1564,"LADA SARTORI","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","U dokumentu nisu prepoznati aspekti kriterija koji bi definirali nastavne i stručne kompetencije, što je kod nastavnih zvanja ključno. Isti bi trebali uključivati:\n- unaprjeđenje nastave i uvođenje novih predmeta,\n- mentorstvo na završnim i diplomskim radovima,\n- izradu stručnih materijala i priručnika za nastavu,\n- sudjelovanje u razvoju i unaprjeđenju studijskih programa,\n- organizaciju stručnih radionica, natjecanja i sličnih aktivnosti,\n- aktivnu suradnju s gospodarstvom i lokalnom zajednicom,\n- izradu stručnih priručnika, elaborata i članaka"]
[1565,"LADA SARTORI","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nedostaju definirani uvjeti za nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru"]
[1566,"IVICA LOVRIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nisu posebnim poglavljima definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor u navedena nastavna radna mjesta."]
[1567,"IVONA JUKIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","U dokumentu za javno savjetovanje navodi se kako je cilj prijedloga objedinjavanje i usklađivanje kriterija za izbor i reizbor nastavnika u visokom obrazovanju, ujednačavanjem dosad razdvojenih propisa u jedan sveobuhvatan akt. Iako je takva standardizacija u načelu poželjna, otvara se pitanje koliko predloženi kriteriji uistinu uzimaju u obzir specifičnosti stručnih studija i raznolikost nastavničkih karijera.\nPosebnu zabrinutost izaziva potencijalna marginalizacija onih nastavnika koji se primarno bave nastavom i stručnim radom, a ne znanstvenim istraživanjima. Jedinstveni kriteriji ne bi smjeli favorizirati znanstvenu izvrsnost na račun pedagoške i stručne, jer time dolazi u pitanje jednakost visokih učilišta različitih profila te se riskira potiskivanje stručnih studija na margine sustava.\nU tom kontekstu, predlažemo izradu zasebnog seta kriterija koji bi pravednije vrednovao stručni i nastavnički doprinos. Takvi bi kriteriji uključivali, među ostalim: vođenje i sudjelovanje u stručnim projektima, mentorstvo na završnim i diplomskim radovima, suradnju s gospodarstvom, doprinos razvoju studijskih programa te vrednovanje stručnih publikacija i priručnika. Nadalje, važno je omogućiti napredovanje temeljeno na izvrsnosti u nastavi i struci, a ne isključivo kroz znanstvenu produkciju.\nPoseban naglasak treba staviti i na jasnije definiranje kriterija za izbor u zvanja predavača i višeg predavača, osim toga navesti i razraditi kriterije za profesora stručnih studija koji u dokumentu potpuno nedostaju. U obzir bi se trebali uzimati rezultati studentskih evaluacija, uvođenje novih predmeta, mentorski i projektni angažman, kao i doprinos unaprjeđenju nastavnog procesa.\nKonačno, smatram važnim otvoriti mogućnost napredovanja prema višim stručnim zvanjima – poput \"višeg predavača savjetnika\" – koja bi prepoznala dugogodišnji kontinuirani doprinos u nastavi i struci, po uzoru na postojeća rješenja za lektore i umjetničke suradnike.\nUvažavanje specifičnosti stručnih studija i vrednovanje različitih oblika izvrsnosti ključno je za očuvanje kvalitete i raznolikosti visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj."]
[1568,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","U posebnom poglavlju nije obuhvaćena kategorizacija radnih mjesta profesora stručnog studija i profesora stručnog studija u trajnom izboru, niti su navedeni opći, dodatni ili posebni kriteriji za njihov izbor i reizbor."]
[1569,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","1. Kriteriji za izbor i napredovanje nisu dovoljno jasno definirani:\n-nedostaju konkretni pokazatelji kvalitete nastave,\n-nema jasnoće u vrednovanju inovacija u nastavi, vođenju vježbi, projektne nastave i mentorstva završnih radova.\n2. Stručna djelatnost nije sistematski vrednovana:\n-stručni radovi, suradnja s gospodarstvom i rad u strukovnim udrugama nisu prepoznati kao relevantni kriteriji,\n-uloga predavača kao poveznice obrazovanja i tržišta rada nije dovoljno istaknuta.\n3. Nije omogućeno napredovanje temeljeno na izvrsnosti u nastavi:\n-za predavače bez doktorata ne postoji jasna putanja prema višim zvanjima, iako posjeduju dugogodišnje iskustvo,\n-ne postoji sustav koji potiče profesionalni razvoj nastavnika posvećenih stručnom obrazovanju i primijenjenim znanostima"]
[1570,"MARKO MILETIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","U Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje navodi se da je cilj prijedloga kriterija postizanje ujednačenosti i jasnoće postupaka izbora i reizbora na nastavna radna mjesta, kroz objedinjavanje dosadašnjih rješenja iz više podzakonskih akata u jedan jedinstveni dokument.\n\nS obzirom na to, smatram važnim upozoriti da bi takav dokument, želi li doista biti sveobuhvatan i pravedan, trebao prepoznati specifičnosti stručnih studija i osigurati ravnopravan položaj nastavnika koji se primarno bave nastavnim i stručnim radom. Zanemarivanje tih specifičnosti značilo bi sustavno zapostavljanje dijela visokog obrazovanja i nastavnika koji kroz dugogodišnji rad pridonose obrazovanju kadra ključnog za tržište rada.\n\nStoga predlažem sljedeće:\n\n    Izraditi poseban skup horizontalnih i posebnih kriterija za stručne studije, koji bi uključivali:\n\n        vodstvo i sudjelovanje u stručnim projektima,\n\n        mentorstvo završnih, diplomskih i specijalističkih radova,\n\n        suradnju s gospodarstvom i strukovnim komorama,\n\n        razvoj i unapređenje studijskih programa,\n\n        vrednovanje stručnih priručnika, elaborata, članaka i sl.\n\n    Omogućiti napredovanje temeljem nastavne i stručne izvrsnosti, a ne isključivo kroz znanstvenu produkciju i objavljivanje radova.\n\n    Definirati jasne i mjerljive kriterije za izbor predavača i viših predavača, primjerice:\n\n        rezultati studentskih evaluacija,\n\n        inovacije u nastavi i uvođenje novih predmeta,\n\n        mentorski rad i angažman u projektima,\n\n        sudjelovanje u razvoju i unaprjeđenju studijskih programa.\n\n    Vrednovati stručni doprinos nastavnika, uključujući:\n\n        izradu stručnih materijala i priručnika,\n\n        organizaciju stručnih radionica, natjecanja i sličnih aktivnosti,\n\n        aktivnu suradnju s gospodarstvom i lokalnom zajednicom.\n\n    Uvesti mogućnost karijernog napredovanja prema zvanju poput „viši predavač savjetnik“ ili slično, za nastavnike s višegodišnjim, dokazivim doprinosom u području nastave i struke, po uzoru na postojeća zvanja viših lektora i umjetničkih suradnika.\n\nOvakve mjere nužne su kako bi se postigla stvarna ravnoteža i pravednost unutar sustava visokog obrazovanja, uz priznanje važnosti stručnih studija i njihovih nositelja."]
[1571,"MARKO MILETIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nisu posebnim poglavljima definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor u navedena nastavna radna mjesta."]
[1572,"MARKO MILETIĆ","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Prijedlog pravilnika pokazuje ozbiljne manjkavosti u pogledu jasnoće, pravičnosti i poticanja kvalitete u nastavnom i stručnom radu na visokim učilištima, osobito onima koja izvode stručne studije. U nastavku ističem tri ključna problema:\n\n1. Nejasno definirani kriteriji za izbor i napredovanje nastavnog osoblja:\n\n    Nedostaju konkretna i objektivna mjerila za ocjenu kvalitete nastavnog rada, što ostavlja prostor za arbitrarnost u vrednovanju i otežava sustavno unapređenje nastave.\n\n    Nema jasnog vrednovanja ključnih nastavnih aktivnosti kao što su nastavne inovacije, vođenje vježbi, projektna nastava te mentorstvo završnih radova – iako su upravo to elementi koji značajno doprinose iskustvu i uspjehu studenata na stručnim studijima.\n\n2. Stručna djelatnost nije strukturirano vrednovana:\n\n    Aktivnosti kao što su stručni radovi, suradnja s gospodarstvom, uključivanje u strukovne udruge i radne skupine nisu jasno prepoznate ni rangirane kao relevantni kriteriji za izbor u zvanja.\n\n    Ovakav pristup potpuno ignorira činjenicu da su predavači na stručnim studijima često ključna spona između obrazovnog sustava i tržišta rada, pri čemu njihovo praktično iskustvo i angažman u gospodarstvu ostaju nepriznati i nemotivirani.\n\n3. Nedostaje mogućnost napredovanja temeljem nastavne izvrsnosti:\n\n    Trenutni prijedlog onemogućava bilo kakvo vertikalno napredovanje za više predavače bez doktorata, bez obzira na dugogodišnje iskustvo i dokazanu izvrsnost u nastavi i struci.\n\n    Time se obeshrabruje karijerni razvoj nastavnika koji se profesionalno bave stručnom edukacijom i primijenjenom znanošću, čime se šalje negativna poruka o njihovoj vrijednosti u visokoobrazovnom sustavu.\n\nOvakav normativni okvir ne doprinosi kvaliteti visokog obrazovanja, nego zadržava statičnost i demotivira one koji kroz svoj svakodnevni rad neposredno doprinose razvoju kompetencija i zapošljivosti studenata stručnih studija. Stoga zahtijevamo temeljitu reviziju i preciznije normiranje kriterija, uz jasno prepoznavanje specifičnosti i važnosti stručne nastave i stručnog rada"]
[1573,"PETAR PEPUR","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","U Standardnom obrascu sadržaja dokumenta za savjetovanje navedeno je kako je prijedlog kriterija usmjeren ujednačavanju i jasnoći kriterija za izbor odnosno reizbor na radna mjesta formiranjem jednog akta kojim bi isti kriteriji bili propisani, a s obzirom na to da je isto do sada bilo propisano u više zasebnih podzakonskih akata. \n\nSukladno navedenome, a kako se ne bi diskriminiralo stručno obrazovanje i akademska karijera nastavnika koji se primarno bave nastavom i strukom te dovodila u pitanje jednakost visokih učilišta predlažemo:\n1. Izraditi zaseban set horizontalnih i posebnih kriterija za stručne studije, koji uključuju:\n- vodstvo i provedbu stručnih projekata\n- mentorstvo završnih. diplomskih i specijalističkih radova\n- suradnju s gospodarstvom i strukovnim komorama\n- unaprjeđenje postojećih i uvođenje novih studijskih programa\n- vrednovanje stručnih priručnika, elaborata, stručnih članaka i sl.\n2. Omogućiti napredovanje temeljem izvrsnosti u nastavi i struci, ne isključivo kroz znanstvenu aktivnost i publikacije.\n3. Uvesti jasne kriterije za izbor predavača i višeg predavača, uključujući:\n- rezultati studentskih evaluacija\n- unaprjeđenje postojećih i uvođenje novih predmeta\n- mentorski rad i doprinos stručnim projektima\n- sudjelovanje u razvoju studijskih programa.\n4. Vrednovati doprinose u struci, kao što su:\n- autorstvo stručnih priručnika i skripti\n- organizacija stručnih radionica, festivala, natjecanja\n- suradnja s gospodarstvom i lokalnom zajednicom\n5. Uvesti jasnu mogućnost napredovanja prema zvanju:\n- „viši predavač savjetnik“ ili slično, za one s dugogodišnjim dokazivim nastavnim i stručnim doprinosom, po uzoru na sustav viših lektora i umjetničkih suradnika."]
[1574,"PETAR PEPUR","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","Nisu posebnim poglavljima definirana nastavna radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, kao ni opći, dodatni ni posebni kriteriji za izbor odnosno reizbor u navedena nastavna radna mjesta."]
[1575,"PETAR PEPUR","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO,\nGLAVA II","1. Nejasno definirani kriteriji za izbor i napredovanje:\n- nema konkretnih mjerila kvalitete nastave,\n- nema jasnog vrednovanja nastavnih inovacija, vođenja vježbi, projektne nastave i mentorstva završnih radova.\n2. Stručna djelatnost nije strukturirano vrednovana:\n- stručni radovi, suradnja s gospodarstvom, sudjelovanje u strukovnim udruženjima nisu definirani kao relevantni kriteriji,\n- predavači su često ključna veza između obrazovanja i tržišta rada, ali taj aspekt nije prepoznat.\n3. Nedostaje napredovanje temeljem nastavne izvrsnosti:\n- ne postoji put prema višim akademskim zvanjima za više predavače bez doktorske disertacije, iako imaju desetljeća iskustva u nastavi i struci,\n- izostaje poticanje karijernog razvoja nastavnika koji se bave stručnom edukacijom i primijenjenom znanošću."]
[1576,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA","U ovom prijedlogu kriterija nije jasno što se događa pri reizboru u predavača savjetnika, kao ni moraju li se pri reizboru u predavača savjetnika ponovno ispuniti opći uvjeti. To je važno jasno definirati. \n\nPrijedlog kriterija za izbor u predavača savjetnika ne slijedi dosadašnje kriterije za izbor u višeg predavača koji prethodi izboru u predavača savjetnika"]
[1577,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA","Iz čl. 61. – 64. proizlazi da nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača ne postoje u umjetničkom području, kao i da viši predavači u umjetničkom području više ne mogu napredovati na radno mjesto umjetničkog savjetnika, što im je dosad bilo omogućeno. Potrebno je raspisati kriterije za nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača u umjetničkom području (koji nisu ni umjetnički suradnici ni korepetitori!) prema dosadašnjim kriterijima, a što nije u suprotnosti sa ZVOZD-om."]
[1578,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA","Iz čl. 61. – 64. proizlazi da nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača ne postoje u umjetničkom području, kao i da viši predavači u umjetničkom području više ne mogu napredovati na radno mjesto umjetničkog savjetnika, što im je dosad bilo omogućeno. Potrebno je raspisati kriterije za nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača u umjetničkom području (koji nisu ni umjetnički suradnici ni korepetitori!) prema dosadašnjim kriterijima, a što nije u suprotnosti sa ZVOZD-om."]
[1579,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61.\n\nStavak 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA: Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.\nKOMENTAR: U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1580,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, Stavak 2\nAko pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.   \nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nAko pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.   \nKOMENTAR:\nU slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1581,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Čl. 61., st.2. - potrebno je izuzeti nedostatak kvalifikacije za nastavna radna mjesta u području jezika struke, jer je za nastavnike  stranih jezika struke potrebna diploma studija stranog jezika; ne može se nastavnika stranog jezika struke birati na osnovu objavljenih radova bez prethodno stečene diplome nastavnika stranog jezika."]
[1582,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Prijedlog: dodati članak kojim se definira broj članova povjerenstva, broj uvjeta itd. koje treba ispuniti nastavnik koji se izabire na radno mjesto nastavnika jezika struke u dvije grane (npr. polje filologija, grana anglistika i grana germanistika; tj. predavač/viši predavač/predavač savjetnik engleskog i njemačkog jezika struke na jednoj instituciji)"]
[1583,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","(2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.\n\nPrijedlog izmjene: \n\n(2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.\n\nKomentar: \nU slučaju nastavnika stranih jezika nužna je diploma završenog integriranog \"starog\" dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1584,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, Stavak 2 Umjesto: Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.  Prijedlog: Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.  \nObjašnjenje: U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1585,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Stavak 2: (2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.\nU slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1586,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Stavak 2: (2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire.    \nU slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1587,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","(2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača OSIM U SLUČAJU NASTAVNIKA STRANOGA JEZIKA, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire."]
[1588,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, Stavak 2 - U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1589,"IVAN GRANIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Sukladno čl. 5, ne može se dogoditi pretpostavka iz stavka 2. ovoga članka. Mislim da se I ne smije dogoditi da bi netko radio u području I polju koje nije njegovo akademsko obrazovanje, a po čl.5, koji je opći kriterij za izbor na radno mjesto, a time i nastavno zvanje,  ne može biti ni birana na radno mjesto, pa je ovaj stavak suvišan."]
[1590,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61 (2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire."]
[1591,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, Stavak 2: (2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire. (U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika.)"]
[1592,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","(2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire."]
[1593,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","(2)  U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1594,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61 (2) Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika, tada na temelju objavljenih relevantnih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje kvalificiranost pristupnika za područje odnosno polje za koje se izabire."]
[1595,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, Stavak 2 U slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1596,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Članak 61, stavak 2\nAko pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača osim u slučaju nastavnika stranoga jezika...\nU slučaju nastavnika stranih jezika potrebna je minimalno diploma sa završenog integriranog, „starog” dodiplomskog studija ili prijediplomskog i diplomskog studija jezika."]
[1597,"MARIJA JAKUŠ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Stavak (2), potrebno je specificirati vrstu i broj radova te koautorstvo, odnosno područje na koje se odnosi."]
[1598,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Komentar se odnosi na stavk 2. Postavlja se pitanje opravdanosti i prikladnosti izbora kandidata na nastavno radno mjesto iz područja i znanstvenog polja za koje ne posjeduje odgovarajuću osnovnu kvalifikaciju."]
[1599,"MARKO MILETIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Otvara se ozbiljno pitanje koliko je stručan, zakonit i opravdan izbor kandidata na nastavno radno mjesto u području i polju za koje ne posjeduje odgovarajuću temeljnu kvalifikaciju. Praksa takvih imenovanja dovodi u pitanje temeljna načela kvalitete i vjerodostojnosti visokoškolskog obrazovanja.\n\nBez jasno definirane i stručne podloge u odgovarajućem znanstvenom ili stručnom polju, nastavnik ne može kvalitetno prenositi znanja ni oblikovati ishode učenja, osobito kada se radi o predmetima koji zahtijevaju specifične kompetencije i teorijsko-praktičnu utemeljenost.\n\nDodatno, takva praksa:\n\n    otvara prostor za nepravilnosti u postupcima izbora, jer kriteriji više ne počivaju na stručnosti, već postaju podložni proizvoljnosti,\n\n    narušava povjerenje studenata i struke u obrazovni sustav, osobito kada kandidati s relevantnim kvalifikacijama bivaju zaobiđeni,\n\n    destabilizira tržište rada, jer izlazni profili studenata mogu biti slabije pripremljeni za realne zahtjeve struke.\n\nStoga je nužno jasno propisati i dosljedno primjenjivati uvjet da kandidat za nastavno radno mjesto ima formalno odgovarajuću temeljnu kvalifikaciju iz područja i polja u kojem se vrši izbor. Bilo kakva odstupanja od tog načela moraju biti iznimka, izričito obrazložena i utemeljena na objektivnim kriterijima, a ne administrativna ili kadrovska improvizacija."]
[1600,"PETAR PEPUR","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Koliko je adekvatan i opravdan izbor na nastavno radno mjesto u području i polju za koje pristupnik nema adekvatnu temeljnu kvalifikaciju?"]
[1601,"IVAN SABOL","Opći kriteriji ,\nČlanak 61.","Čl 61 st 2. U ovom dijelu dokumenta nema definicije što se smatra znanstvenim/stručnim radom niti se poziva na definicije po poljima iz prethodnih dijelova Nacionalnih kriterija"]
[1602,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62.\n\nStavak 1\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i”\nKOMENTAR: Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti.\n\nStavak 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje potvrdom\nKOMENTAR: Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1603,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 1\n- održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom ili nastavnom radnom mjestu u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i \nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i”\nKOMENTAR\nSuradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti.\n\nČlanak 62, Stavak 2\n- objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, (…)\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje potvrdom\nKOMENTAR\nPrijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1604,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema predloženom članku 62. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto predavača su objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu predavača smatramo da nije primjereno da ovaj kriterij bude naveden kao nužni kriterij za ovu razinu i ovu vrstu radnog mjesta. Pristupnici su najčešće diplomirani mladi nastavnici odnosno na ovoj razini se pristupnici tek zapošljavaju u sustavu visokoškolskog obrazovanja i tek im se otvaraju mogućnosti ostvarivanja ovakvog kriterija.\n\nPredlaže se da se ovaj kriterij navede kao jedan od Posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto predavača.\n\nAko ovaj članak ostane kao Dodatni kriterij za Predavača predlažemo njegovu izmjenu kako slijedi:\n„objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih radova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata.“."]
[1605,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Prema predloženom članku 62. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto predavača su objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu predavača smatramo da nije primjereno da ovaj kriterij bude naveden kao nužni kriterij za ovu razinu i ovu vrstu radnog mjesta. Pristupnici su najčešće diplomirani mladi nastavnici odnosno na ovoj razini se pristupnici tek zapošljavaju u sustavu visokoškolskog obrazovanja i tek im se otvaraju mogućnosti ostvarivanja ovakvog kriterija.\n\n\nPredlaže se da se ovaj kriterij navede kao jedan od Posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto predavača.\n\nPodredno, ako ovaj članak ostane kao Dodatni kriterij za Predavača predlažemo njegovu izmjenu kako slijedi:\n„objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih radova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata.“."]
[1606,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","- održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom ili nastavnom radnom mjestu u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n\nPrijedlog izmjene:\n- održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i"]
[1607,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 1 - Umjesto: održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom ili nastavnom radnom mjestu u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača  Prijedlog: održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača”\nObjašnjenje: Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti.\n\nČlanak 62, Stavak 2 - Umjesto: objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, (…) Prijedlog:  objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, (…) \nObjašnjenje: Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1608,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62 \n(1) Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti. To ne može biti eliminacijski uvjet.\n(2) Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1609,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Stavak 2: Predlaže se izmjena. Objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje potvrdom, (…)"]
[1610,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","U ime Katedre za tehničke strane jezike Fakulteta strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu\nst. 2: - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje POTVRDOM"]
[1611,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","U ime Katedre za tehničke strane jezike Fakulteta strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Zagrebu\nst. 1: održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ILI KAO VANJSKI SURADNIK NA VISOKOŠKOLSKOJ USTANOVI u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača"]
[1612,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ILI KAO VANJSKI SURADNIK NA VISOKOŠKOLSKOJ USTANOVI u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i…"]
[1613,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti."]
[1614,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema predloženom članku 62.  dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto predavača su objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu predavača smatramo da nije primjereno da ovaj kriterij bude naveden kao nužni kriterij za ovu razinu i ovu vrstu radnog mjesta. Pristupnici su najčešće diplomirani mladi nastavnici odnosno na ovoj razini se pristupnici tek zapošljavaju u sustavu visokoškolskog obrazovanja i tek im se otvaraju mogućnosti ostvarivanja ovakvog kriterija.\n\n\nPredlaže se da se ovaj kriterij navede kao jedan od Posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto predavača.\n\nPodredno, ako ovaj članak ostane kao Dodatni kriterij za Predavača predlažemo njegovu izmjenu kako slijedi:\n„objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih radova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, odnosno za predavača iz polja Kineziologija aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata.“."]
[1615,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","U ime Sveučilišta u Zadru:\nKao dodatni kriterij za nastavno radno mjesto predavača očekuje se održana nastava na nekom visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom ili nastavnom radnom mjestu, u razdoblju od tri (3) godine prije datuma pokretanja izbora.\nKako je netko tko prvi put kandidira za nastavno radno mjesto predavača mogao na visokom učilištu držati nastavu osim ako prethodno nije bi na suradničkom radnom mjestu? To bi značilo da je nastavno radno mjesto rezervirano za osobe koje su prethodno bili na suradničkim radnim mjestima. Taj kriterij ne bi smio biti eliminatoran za pristupnika koji se prvi put bira na nastavno radno mjesto predavača. Stoga smatramo da to ne bi trebao biti obvezan kriterij za izbor na nastavno radno mjesto predavača."]
[1616,"IVAN GRANIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Iz stavka 2 čl. 62. nije jasno da li predavač iz polja kineziologije treba samo “aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata.”.\nIli to i “objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad”.\nPo priloženom tekstu ispada, a sukladno posebnom uvjetu za polje Filologija koji je ekvivalent \"objavljenom stručnom ili znanstvenom radu\", da je uvjet samo “aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata.”, a ne i objavljeni radovi.\nMislim da bi za polje kineziologa trebalo stajati “ili”, umjesto riječi \"odnsno\" kako bi pristupnici bili sigurni da je i ovaj prvi uvjet objavljivanja radova dovoljan. Iako, mislim da se ne može izjednačiti samo sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na sveučilišnom natjecanju sa stručnim ili znanstvenim doprinosom u objavljivanju radova."]
[1617,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 2: - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, (… ) (Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda.)"]
[1618,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 1: - održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i” (Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti.)"]
[1619,"IVANKA FERČEC","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članka 62., stavak 1. - održana nastava u opsegu od najmanje 30 kontakt sati na suradničkom ili nastavnom radnom mjestu na visokom učilištu ili kao vanjski suradnik na visokom učilištu, u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i...”"]
[1620,"IVANKA FERČEC","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62., stavak 2. - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje potvrdom, ..."]
[1621,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 1: - održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i” (Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti.)\nČlanak 62, stavak 2: - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom, (… ) (Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda.)"]
[1622,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","(2) - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje  potvrdom, (…)"]
[1623,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","(2) Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1624,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","(2) Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1625,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","(1) - održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i”"]
[1626,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","(1) Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti."]
[1627,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62 stavak 2 - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad odnosno za predavača iz polja Filologija objavljena dva prijevoda stručnih ili znanstvenih tekstova odnosno književnih tekstova, što se dokazuje  potvrdom,"]
[1628,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62 stavak 2 Prijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1629,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62 stavak 1 - održana nastava na visokom učilištu u opsegu najmanje 30 kontakt sati na suradničkom, nastavnom radnom mjestu ili kao vanjski suradnik na visokoškolskoj ustanovi u razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja izbora na nastavno radno mjesto predavača i”"]
[1630,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 1 Suradničko i nastavno radno mjesto impliciraju postojanje radnog odnosa te se ponekad tako i tumače od strane povjerenstava. To bi moglo značiti da osobu koja nije zaposlena ne možemo zaposliti."]
[1631,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Članak 62, stavak 2\nPrijevod stručnih i znanstvenih, odnosno književnih tekstova ne mora nužno biti vezan za instituciju te nije jasno što je institucionalno ovjerena potvrda."]
[1632,"IVAN SABOL","Opći kriteriji ,\nČlanak 62.","Čl 62 nije jasno što su dodatni kriteriji i kamo spadaju u definicije iz članka 4.\nnema definicije \"kontakt sati\""]
[1633,"ŽELJANA MARIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nPosebni kriteriji","Prijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz\nsudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe\nusavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1634,"ŽELJANA MARIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nPosebni kriteriji","Komentar na 63. (2) - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne\nškole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje\nu sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne\nsportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom\nperiodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom\nsmislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog\nkaraktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim\nomogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim\npodručjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja."]
[1635,"ŽELJANA MARIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nPosebni kriteriji","Prijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog\nusavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1636,"ŽELJANA MARIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nPosebni kriteriji","Komentar na 63. (1) - Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez\nupotrebe izraza &quot;institucionalno ovjerena potvrda&quot;, kako bi uključivao i potvrde strukovnih\nudruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog\nusavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1637,"NIKOLINA SKENDER","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","\nNIKOLINA SKENDER\nKomentar na 63. (1) - Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1638,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Članak 63.   Posebni kriteriji za izbor u predavača\n(1) - sudjelovanje na najmanje jednom seminaru ili radionici za stručno usavršavanje, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar na 63. (1): Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\n(2) za kineziologe - aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama \nKomentar na 63. (2) – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2): Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1639,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Prijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili\norganizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole,\nradionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1640,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1): Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira\njasnije, bez upotrebe izraza institucionalno ovjerena potvrda kako bi uključivao i\npotvrde strukovnih udruga i saveza.\n\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku\nstručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih\norganizacija ili institucija.\n \n(2) za kineziologe - aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih\nsportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama\n\nKomentar na 63. (2) – molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne\nškole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno\npostoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni\naktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se\nodržavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost\nkoja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola\nkineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija\nobuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima\nzaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa\nkroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja."]
[1641,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Prijedlog preformuliranog uvjeta  čl.63., stavak 2., alineja 2.:\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1642,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Stavak 2., alineja 2., molimo preformulaciju pojma “ljetne sportske škole”. u “ljetne/zimske škole” čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti “ljetne sportske škole”, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. Dodatno, kako ćete sudjelovati ili organizirati nešto u period kolokvija i ispita. Na mojoj instituciji postoje “ljetne škole” iz sasvim drugih područja, na kojima im kao kineziolozi u okviru programa možemo ponuditi bavljenje sa nekom od sportskih aktivnosti, ali kako nisu područje, teško će vas netko \"ubaciti\". Dodatno, te se škole događaju kada su nam jedino mogući kolektivni godišnji odmori, što je otegotna okolnost.\nU slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je međunarodna konferencija “Ljetna škola kineziologa”, koja je stručno-znanstvenog karaktera koja obuhvaća široko područje struke, i kao takva ne može biti jedino mjerodavno mjerilo. Jednaka je kao I sve konferencije iz područja I polja, osim što u nazivu ima “ljetna”. Osobno, tijekom ljeta organiziram “ljetnu školu obuke neplavača”, koja je specifičnog I usmjerenog sadržaja, ali u uvjetu piše “sudjelovanja” što zanemaruje osobnu organizaciju."]
[1643,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavak 1., alineja 3., formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga, organizacija i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih udruga, organizacija, saveza ili institucija."]
[1644,"ALEKSANDAR PUPAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1) - Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1645,"JOSIPA ANTEKOLOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\n\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\nKomentar na 63. (2) - preformulacija pojma ljetna sportska škola, u ljetna škola čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1646,"NEVEN KARKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Prijedlog 63. (1): Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1647,"SVETLANA BOŽIĆ FUŠTAR","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","(1) - sudjelovanje na najmanje jednom seminaru ili radionici za stručno usavršavanje, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nKomentar na 63. (1): Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\n(2) za kineziologe - aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama \nKomentar na 63. (2) –  preformulacija pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1648,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1) - Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1649,"GORDAN JANKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1) - Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\n\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1650,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Prijedlog 63. (1) : Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta 63. (2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1651,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1) - Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1652,"NERA ŽIGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Prijedlog 63. (1): Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1653,"NERA ŽIGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 63.","Komentar na 63. (1) - Predlažem da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nKomentar na 63. (2) - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2):\nAktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1654,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Kriteriji za reizbor nisu u potpunosti usklađeni s čl. 42. st. 3 ZVOZD-a koji propisuje ispunjavanje polovine Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1655,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Članak 63.   Posebni kriteriji za izbor u predavača\n(1) - sudjelovanje na najmanje jednom seminaru ili radionici za stručno usavršavanje, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar na 63. (1): Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\n(2) za kineziologe - aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama \nKomentar na 63. (2) – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2): Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1656,"IVANA MARTINČEVIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Članak 63.   Posebni kriteriji za izbor u predavača\n(1) - sudjelovanje na najmanje jednom seminaru ili radionici za stručno usavršavanje, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar na 63. (1): Predlažemo da se uvjet iz članka 63. stavka 1. formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih udruga i saveza.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje jednom seminaru, radionici ili drugom obliku stručnog usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\n(2) za kineziologe - aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama \nKomentar na 63. (2) – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\nPrijedlog preformuliranog uvjeta (63. stavak 2): Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih ili studentskih sportskih udruga ili organizacija, uz sudjelovanje na najmanje tri stručne ili edukacijske ljetne škole, radionice ili programe usavršavanja u području kineziologije ili srodnih područja."]
[1657,"LIVIA SLIŠKOVIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","kaže da za reizbor u predavača osoba koja ima zavšen dipolomski studij treba zadovoljiti3 posebna kriterija ( odnosno sve jer ih i ima ukupno 3); to  znaći da bi predavač koji ima diplomski studij kao uvjet za reizbor trebao zadovoljiti kriterij doktorata ili magisterija ili specijalističkog studija ( to nije do sada bilo tako, naime predavač je mogao u reizbor bez tih uvjeta ( uostalom ni ne može se za sva područja više danas ni steći titula magistra znanosti) tako da onda ostaje eventulno da završi poslijediplomski specijalistički studij a što je suludo jer kasnije za izbor u višeg predavača treba imati doktorat znanosti; što bi značilo da onda dok dođe do titule višeg predavača ( pod uvjetom da je jednom morao ići u reizbor za predavača) bi trebao završiti 3  razine studija- diplomski, poslijediplomski specijalistički i poslijediplomski doktorski"]
[1658,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","\" i broj posebnih kriterija\" - potrebno je uskladiti tekstove, nekada u članku piše samo \"broj\" , a nekad \"određeni broj\"."]
[1659,"MIRNA VARGA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 67.  Stavak 1, Alineja a\na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\n\nAlineja b\nb. mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nb. mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\n\nAlineja e\ne. objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\ne. objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus \n\nAlineja n\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara).\n\nAlineja h\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \n\nAlineja j\nj. predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \n\nAlineja k\nk. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nk. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n\nKOMENTAR\nNagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja.\n\nAlineja m\nsudjelovanje u inoviranju nastavnog sadržaja u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili sudjelovanje u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju odnosno uvođenje novog kolegija koji je prihvaćen od nadležnog stručnog tijela visokog učilišta \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nzavršiti tekst na sljedeći način:  “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”\n\nKOMENTAR\nPostavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta izrijekom se spominje u čl.71 (z.) kao kriterij za predavača-savjetnika te je opravdano uvrstiti ga i u kriterije za više predavače."]
[1660,"MIRNA VARGA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2\n Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nDodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača\n\nKOMENTAR\nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je potrebno navesti.\n\nČlanak 64, Stavak 3\nBroj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani mora imati ispuniti tri posebna kriterija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nBroj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija.\n\nKOMENTAR\nZa izbor na nastavno radno mjesto predavača omogućiti da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. \n\nPotrebno je smanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto."]
[1661,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64.\nStavak 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n(2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača\nKOMENTAR: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1662,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Čl. 64., st. 2. - ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta te tako treba navesti u tekstu stavka\nČl. 64., st. 3. - omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz čl. 67. i čl. 71.\nČl. 64., st. 3. - predlažem da se smanji broj potrebnih kriterija za reizbor na radno mjesto predavača: poslijedipl. spec. studij - JEDAN poseban kriterij; dipl. ili integr. studij - DVA posebna kriterija."]
[1663,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Stavak (3)\n\nSmanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto.\n\nOmogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71.\n\nPrijedlog izmjene:\n(3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. TE IZ ČLANKA 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija\n\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti DVA posebna kriterija."]
[1664,"ANA KOVAČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 3 Smanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto!!!\n Prijedlog: Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija.\nObjašnjenje: Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71."]
[1665,"ANA KOVAČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2 - Umjesto: Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača. \nPrijedlog: Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača\nObjašnjenje: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.\n\nČlanak 64, Stavak 3 - Umjesto:  Broj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani mora imati ispuniti tri posebna kriterija.\n Prijedlog: Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija.\nObjašnjenje: Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. \nSmanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto!!!"]
[1666,"MIRNA PETANJEK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2 (2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora KUMULATIVNO ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača\nČlanak 64, Stavak 3 3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. TE IZ ČLANA 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti JEDAN poseban kriterij\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti DVA posebna kriterija."]
[1667,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64:\n- (st. 2) Uskladiti da svugdje unutar dokumenta koriste „standardni ekvivalentni radni sati“, a ne kontakt sati."]
[1668,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","St. 3:\n(3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. TE IZ ČLANKA 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij\n\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija\n\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti DVA posebna kriterija."]
[1669,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","ST. 2: Potrebno je naznačiti da pristupnik mora ispuniti kriterije KUMULATIVNO"]
[1670,"TAJANA TOMAK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija."]
[1671,"IVANA LUKICA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2: (2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su: - održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i - objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.)"]
[1672,"VJEKOSLAV ZRNO","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Nema razlike u broju posebnih kriterija koje mora zadovoljiti osoba sa akademskim stupnjem dr.sc. (jedan poseban kriterij) i mr.sc.  (jedan poseban kriterij)"]
[1673,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2: (2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su: - održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i - objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.)\nČlanak 64, Stavak 3: 3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: - ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij - ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij - ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija. (Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. Smanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto.)"]
[1674,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija."]
[1675,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Stavak 3 Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71.  Smanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto."]
[1676,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","(2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača"]
[1677,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1678,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2  (2) Dodatni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto predavača koje pristupnik mora kumulativno ispuniti su:\n- održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 165 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora ili reizbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i\n- objavljena najmanje tri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili jedan znanstveni i jedan stručni rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto predavača\nČlanak 64, Stavak 3 3) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti jedan posebni kriterij \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti jedan poseban kriterij \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora imati ispuniti dva posebna kriterija."]
[1679,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, Stavak 2   Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je potrebno naznačiti.\nČlanak 64, Stavak 3 Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto predavača da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. Smanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto."]
[1680,"JURICA NOVAKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Članak 64, stavak 3\nSmanjiti broj posebnih kriterija jer je riječ o nastavnom radnom mjestu."]
[1681,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Nije vidljiva razlika u zahtjevima između kandidata s akademskim stupnjem dr.sc. i mr.sc., budući da se u oba slučaja traži ispunjenje samo jednog posebnog kriterija."]
[1682,"MARKO MILETIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Ne postoji razlika u broju posebnih kriterija koje mora zadovoljiti osoba s akademskim stupnjem doktor znanosti (dr. sc.) u odnosu na osobu s akademskim stupnjem magistar znanosti (mr. sc.) – u oba slučaja propisan je samo jedan poseban kriterij.\n\nOvakvo izjednačavanje dvaju akademskih stupnjeva, koji se po svojoj razini, opsegu i znanstvenoj dubini bitno razlikuju, dovodi do devalvacije doktorske razine obrazovanja i demotivira znanstvenu i nastavnu izvrsnost. Doktorski studij predstavlja najvišu razinu formalnog obrazovanja i znanstvenog usavršavanja, i opravdano bi trebao nositi viša očekivanja, ali i otvarati mogućnosti za brži napredak – u suprotnom se gubi svrha dugotrajnog stručnog i znanstvenog razvoja.\n\nDodatno, ovakvo normativno izjednačavanje:\n\n    narušava logiku akademske hijerarhije,\n\n    obeshrabruje mlade stručnjake za upis doktorskih studija ako im isti ne omogućava diferencirani status pri zapošljavanju i napredovanju,\n\n    otvara prostor za nerazmjernu i nepravednu selekciju kadrova."]
[1683,"PETAR PEPUR","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Nema razlike u broju posebnih kriterija koje mora zadovoljiti osoba sa akademskim stupnjem dr.sc. (jedan poseban kriterij) i mr.sc.  (jedan poseban kriterij)"]
[1684,"PETAR PEPUR","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Nema razlike u broju posebnih kriterija koje mora zadovoljiti osoba sa akademskim stupnjem dr.sc. (jedan poseban kriterij) i mr.sc.  (jedan poseban kriterij)"]
[1685,"IVAN SABOL","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 64.","Čl 64 st 3 prva i druga alineja se mogu objediniti"]
[1686,"IRENA VADJON","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA","Iako ovaj dokument nije usklađen sa Zakonskim čl. 38, ovaj dokument definira nastavno radno mjesto VIŠI PREDAVAČ kao najviši stupanj napredovanja u polju KINEZIOLOGIJA stoga dozvolite da Vam pojasnim kako funkcionira OBVEZNI PREDMET TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA U VISOKOM OBRAZOVANJU jer je to u današnje vrijeme, 21. stoljeću, usuđujem se reći i NAJVAŽNIJI PREDMET u visokom obrazovanju. TZK ne zahtjeva prioritetno znanstvneni pristup nego STRUČNOST NASTAVNIKA KINEZIOLOGA  koji kroz obveznu nastavu TZK EDUCIRA STUDENTE o VAŽNOSTI tjelesnog vježbanja i ostalih čimbenika koji utječu na očuvanje i unapređenje zdravlja naših studenata, EDUCIRA studente o PREVENCIJI PROFESIONALNIH OBOLJENJA STRUKE KOJU STUDIRAJU kako bismo stvorili ZDRAVE, SVJESNE I SAVJESNE MLADE STRUČNJAKE te nastavnici TZK kroz praćenje studenata na OBVEZNOJ NASTAVI usmjeravaju studente sportaše u sveučilišni sport i rekreaciju. Uloga nastavnika KINEZIOLOGA je neizmjerno VAŽNA u odgojno obrazovnom procestu studiranja stoga Vas lijepo molim da to imate u vidu kad korigirate ponuđene kriterije jer mnogi od njih su NEPOTREBNI za napredovanje ili reizbor na radno mjesto višeg predavača i ostalih Zakonom definiranih slijedova. Kineziolozima u visokom obrazovanju treba omogućiti uvjete za rad, sportske dvorane za EDUKACIJU STUDENATA kroz obveznu nastavu TZK te stručna usavršavanja, stručne skupove i konferencije na kojima mogu djelovati i unaprijeđivati struku. Znanstveni radovi kineziologa na nastavnim radnim mjestima višeg predavača DOKAZUJU kako se naši studenti - NA ŽALOST - redovitim tjelesnim vježbanjem na prve dvije godine studija BAVE ISKLJUČIVO NA OBVEZNOJ NASTAVI TZK (čast iznimkama) što znači da ako TADA nauče VAŽNOST REDOVITOG TJELESNOG VJEŽBANJA U SVRHU OČUVANJA I UNAPREĐENJA ZDRAVLJA, U SVRHU PREVENCIJE PROFESIONALNIH OBOLJENJA STRUKE KOJU STUDIRAJU (JER PREVENCIJA JE PUNO JEFTINIJA OD KURATIVE) znati će SAMOSTALNO vježbati cijeli život i samostalno će voditi brigu o svom zdravlju jer smo ih mi TOME NAUČILI! Svi se vole pohvaliti uspjesima studenata sportaša na sveučilišnim natjecanjima, ali to su mladi ljudi koji su u sportu cijeli život i velika je vjerojatnost da će u sportu i rekreaciji cijeli život i ostati... MORAMO voditi brigu o OSTALIM STUDENTIMA budućim mladim stručnjacima DA POSTANU SVJESNI VAŽNOSTI TJELESNOG VJEŽBANJA te da nastave redovito vježbati i nakon prve dvije godine studija i obvezne nastave TZK!\nMolim Vas konzultirajte STRUČNE UDRUGE KINEZIOLOGA prilikom pisanja kriterija, pomoći će i Vama i nama! Hrvatski kineZiološki savez, Savez nastavnika tjelesne i zdravstvene kulture visokih učilišta RH, Udruga nastavnika tjelesne i zdravstvene kulture Sveučilišta u Zagrebu i sl.\nHvala!"]
[1687,"GORDAN DRAŠINAC","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA","Generalni osvrt na uvjete za izbor/reizbor na nastavno zvanje viši predavač, sa naglaskom za polje KINEZIOLOGIJA!\nVeliku večinu kriterija je nemoguće ispuniti poglavito što radimo na nematičnim fakultetima te izvodimo isključivo vježbe.\nZanemareni se u potpunosti NASTAVNI i stručni kriteriji za izbor/reizbor u nastavno zvanje (npr. organizacija i aktivno sudjelovanje u stručnom ili studijskom \nputovanju sa izvođenjem nastave, organizacja i aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi s programom cjelodnevne nastave...)\nNisu navedeni kriteriji za reizbor u nastvano zvanje viši predavač (osim stranih jezika), te do sada nije bilo da je broj kriterija za prvi izbor u nastavno zvanje ili \nreizbor isti.\nTakođer broj kriterija za izbor, a POGLAVITO za reizbor u nastavno zvanje viši predavač, MORA BITI ISTI bez obzira na stečeni akademski stupanj obrazovanja jer \nisti nije ni uvjet za zasnivanje radog odnosa ni prijema na odrđeni fakultet a pogotovo na Stručne studije ili Veleučilišta."]
[1688,"JELENA HODAK","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","PRIJEDLOG IZMJENE čl. 65, st. 2\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija\n\nNaime, radi se o nastavnom radnom mjestu na kojem je veliko opterećenje radnih sati u nastavi. Također, među posebnim kriterijima kriteriji a) i b) nisu primjenjivi na nastavnike stranog jezika struke, a još deset kriterija su nerealni ili vrlo teško ostvarivi (e, f, h, i, j, k, l, m, n, o) u prvih pet godina rada na visokom učilištu."]
[1689,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, Stavak 2\nBroj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti tri posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani mora imati ispuniti šest posebna kriterija\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nBroj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1690,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Čl. 65., st. 2. - u uvodnoj rečenici stavka potrebno je nadodati riječ \"kumulativno\"\nČl. 65., st. 2. - predlaže se da se smanji broj posebnih kriterija: uz doktoraz - JEDAN poseban kriterij; uz magisterij - DVA; uz poslij. spec. - DVA; diplomski studij - TRI posebna kriterij"]
[1691,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nBudući da za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača i predavača savjetnika nije propisan doktorat kao nužni opći uvjet, postavlja se pitanje zbog čega postoje ovako velike razlike u broju uvjeta s obzirom na razinu obrazovanja, a posebno zašto postoje velike razlike između nastavnika sa završenim diplomskim ili integriranim sveučilišnim studijem i poslijediplomskim specijalističkim studijem. Općenito broj posebnih uvjeta treba smanjiti, jer se radi o nastavnim radnim mjestima."]
[1692,"MARIETA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, stavak 2\nSmanjiti broj posebnih kriterija, je se radi o nastavnom radnom mjestu."]
[1693,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Stavak (2) Prijedlog izmjene: \n\n\"(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. TE IZ ČLANKA 71 ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti TRI posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti ČETIRI posebna kriterija.\"\n\nPotrebno je smanjiti broj posebnih kriterija za nastavna radna mjesta jer su to NASTAVNA radna mjesta s 67,5 % radnih sati u nastavi."]
[1694,"KRISTINA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, stavak 2\nSmanjiti broj posebnih kriterija, je se radi o nastavnom radnom mjestu"]
[1695,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, stavak 2\nSmanjiti broj posebnih kriterija jer se radi o nastavnom radnom mjestu!!"]
[1696,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, Stavak 2 \nUmjesto: Broj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti tri posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani mora imati ispuniti šest posebna kriterija.\nPrijedlog: Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1697,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, stavak 2\nSmanjiti broj posebnih kriterija jer se radi o nastavnom radnom mjestu."]
[1698,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Radi se o nastavnim, a ne znanstvenim radnim mjestima. Kao i u prethodnim kriterijima potrebno je omogućiti ispunjenje uvjeta članka 67. i ČLANKA 71.\n(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti TRI posebna kriterija."]
[1699,"SANDRA ANTUNOVIĆ TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","U kojoj je mjeri opravdano imenovanje kandidata na nastavno radno mjesto u visokom obrazovanju ako ne posjeduje temeljnu stručnu ili znanstvenu kvalifikaciju iz odgovarajućeg područja?\n\nMože li se očuvati akademska izvrsnost i integritet visokog obrazovanja ukoliko se na nastavna mjesta zapošljavaju osobe bez relevantnih kvalifikacija za predmetno područje?\n\nDovodi li izostanak odgovarajuće stručne kvalifikacije kod nastavnog osoblja u pitanje kvalitetu, vjerodostojnost i zakonitost samog obrazovnog procesa?"]
[1700,"TONKO KOVAČEVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Iako se u nacrtu propisuju radna mjesta predavača i višeg predavača, ključni problemi su:\n1. Nejasno definirani kriteriji za izbor i napredovanje:\n    a. nema konkretnih mjerila kvalitete nastave\n    b. nema jasnog vrednovanja nastavnih inovacija, vođenja vježbi, projektne nastave i mentorstva završnih radova.\n2. Stručna djelatnost nije strukturirano vrednovana:\n    a. stručni radovi, suradnja s gospodarstvom, sudjelovanje u strukovnim udruženjima nisu definirani kao relevantni kriteriji\n    b. predavači su često ključna veza između obrazovanja i tržišta rada, ali taj aspekt nije prepoznat.\n3. Nedostaje napredovanje temeljem nastavne izvrsnosti:\n    a. ne postoji put prema višim akademskim zvanjima za više predavače bez doktorske disertacije, iako imaju desetljeća iskustva u nastavi i struci\n    b. izostaje poticanje karijernog razvoja nastavnika koji se bave stručnom edukacijom i primijenjenom znanošću.\nMišljenja sam da je potrebno: \n1. Uvesti jasne kriterije za izbor predavača i višeg predavača, uključujući:\n    a. rezultati studentskih evaluacija\n    b. unaprjeđenje postojećih i uvođenje novih predmeta\n    c. mentorski rad i doprinos stručnim projektima\n    d. sudjelovanje u razvoju studijskih programa.\n2. Vrednovati doprinose u struci, kao što su:\n    a. autorstvo stručnih priručnika i skripti\n    b. organizacija stručnih radionica, festivala, natjecanja\n    c. suradnja s gospodarstvom i lokalnom zajednicom\n3. Uvesti jasnu mogućnost napredovanja prema zvanju:\n     - „viši predavač savjetnik“ ili slično, za one s dugogodišnjim dokazivim nastavnim i stručnim doprinosom, po uzoru na sustav viših lektora i umjetničkih suradnika."]
[1701,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","St. 2:\n(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija\n\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti TRI posebnih kriterija."]
[1702,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Čl 65, st 2 - primjer smanjivanja broja obaveznih kriterija \"(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. TE IZ ČLANKA 71 ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan KUMULATIVNO ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: - ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti JEDAN posebna kriterija - ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti TRI posebna kriterija - ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti ČETIRI posebna kriterija.\""]
[1703,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Potrebno je smanjiti broj posebnih kriterija za nastavna radna mjesta jer su to primarno NASTAVNA radna mjesta."]
[1704,"IVAN GRANIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Čl. 65., stavak 3. – ne može se dogoditi, po predloženim uvjetima, da pristupnik nema kvalifikaciju iz područja I polja, jer se po općim uvjetima ne može ni zaposliti bez takve kvalifikacije pa je ovaj stavak nepotreban, a nije ni logičan."]
[1705,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65. st. 2. \nRadi se o nastavnom radnom mjestu pa broj posebnih kriterija iz članka 67. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti treba smanjiti na tri (3)."]
[1706,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nBudući da za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača i predavača savjetnika nije propisan doktorat kao nužni opći uvjet, postavlja se pitanje zbog čega postoje ovako velike razlike u broju uvjeta s obzirom na razinu obrazovanja, a posebno zašto postoje velike razlike između nastavnika sa završenim diplomskim ili integriranim sveučilišnim studijem i poslijediplomskim specijalističkim studijem. Općenito broj posebnih uvjeta treba smanjiti, jer se radi o nastavnim radnim mjestima."]
[1707,"MAJA SKENDŽIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","-Radi se o nastavnim, a ne znanstvenim radnim mjestima. Kao i u prethodnim kriterijima potrebno je omogućiti ispunjenje uvjeta članka 67. i 71.\n- 65., stavak 3. – ne može se dogoditi, po predloženim uvjetima, da pristupnik nema kvalifikaciju iz područja I polja, jer se po općim uvjetima ne može ni zaposliti bez takve kvalifikacije pa je ovaj stavak nepotreban, a nije ni logičan.\n-(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1708,"IVAN GRANIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Čl. 65., stavak 3. – ne može se dogoditi, po predloženim uvjetima, da pristupnik nema kvalifikaciju iz područja I polja, jer se po općim uvjetima ne može ni zaposliti bez takve kvalifikacije pa je ovaj stavak nepotreban, a nije ni logičan."]
[1709,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto  da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. \nSmanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto."]
[1710,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1711,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, Stavak 2 (2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1712,"MARIJA JELOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","U kojoj je mjeri opravdano imenovanje osobe na nastavno radno mjesto u visokom obrazovanju ako kandidat nema temeljnu stručnu ili znanstvenu kvalifikaciju u odgovarajućem području?\nMože li visoko obrazovanje zadržati akademsku izvrsnost i integritet ako se na nastavna mjesta zapošljavaju kandidati bez relevantnih kvalifikacija u predmetnom području?\nDovodi li nedostatak stručne kvalifikacije kod nastavnog kadra u pitanje kvalitetu, vjerodostojnost i zakonitost obrazovnog procesa?"]
[1713,"VJEKOSLAV ZRNO","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Koliko je primjeren odabir kandidata za nastavno radno mjesto u području za koje kandidat ne posjeduje odgovarajuću osnovnu kvalifikaciju?"]
[1714,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, Stavak 2: (2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: - ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija - ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija - ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1715,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","(2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1716,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Omogućiti u izboru na nastavno radno mjesto  da se biraju posebni kriteriji iz članka 67. i iz članka 71. \nSmanjiti broj posebnih kriterija za ovo nastavno radno mjesto."]
[1717,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Radi se o nastavnim, a ne znanstvenim radnim mjestima. Kao i u prethodnim kriterijima potrebno je omogućiti ispunjenje uvjeta članka 67. i 71."]
[1718,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, Stavak 2 (2) Broj posebnih kriterija iz članka 67. te iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan kumulativno ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij mora imati ispuniti tri posebna kriterija."]
[1719,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Članak 65, stavak 2\nSmanjiti broj posebnih kriterija jer se radi o nastavnom radnom mjestu."]
[1720,"DANIJELA PEZER","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Smatram da je uvjetovanje ispunjavanja posebnih kriterija ne srazmjerno između pristupnika s doktoratom znanosti i pristupnika, primjerice, sa završenim diplomskim studijem te također smatram, da je 6 uvjeta zahtjevno za ispuniti (za sve navedene pristupnike) obzirom da se računaju samo novi od posljednjeg izbora u zvanje. Ukoliko bude uvjetovano 6 posebnih kriterija, listu kriterija bi svakako trebalo dopuniti."]
[1721,"MARIJA JAKUŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Stavak (3), potrebno je specificirati vrstu i broj radova te koautorstvo, odnosno područje na koje se odnosi."]
[1722,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","I ovdje se postavlja pitanje prikladnosti izbora kandidata u području i polju za koje nema odgovarajuću temeljnu kvalifikaciju."]
[1723,"MARKO MILETIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","koliko je uopće adekvatan i opravdan izbor kandidata na nastavno radno mjesto u području i polju za koje ne posjeduje odgovarajuću temeljnu kvalifikaciju?\n\nIzbor nastavnika bez formalne stručne ili znanstvene podloge u konkretnom području/stručnom polju narušava temeljna načela kvalitete, stručnosti i odgovornosti u visokom obrazovanju."]
[1724,"PETAR PEPUR","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Koliko je adekvatan izbor na nastavno radno mjesto u području i polju za koje pristupnik nema adekvatnu temeljnu kvalifikaciju?"]
[1725,"IVAN SABOL","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","zbog neujednačenog načina prikaza radnih mjesta 1,2,3 kod znanstveno nastavnih radnih mjesta te prikaza nastavnih radnih mjesta (1,2,3,) se brkaju kriteriji.\nOno što bi bili horizontalni kriteriji (koje treba kumulativno zadovoljiti, npr projekti, mentoriranje, citati) kod znanst-nastavnih rm su ovdje definirani kao opći (rastući niz potrebnih posebnih kriterija, 1 za RM1, 2 za RM 2, 3 za RM3 )\ntotalna neujednačenost koncepata i terminologije u nacionalnom kupusu.\nOvaj \"Dio Četvrti\" treba temeljito prepraviti da bude konzistentan i koherentan u cijelom kontekstu"]
[1726,"SINIŠA ZORICA","Opći kriteriji,\nČlanak 65.","Poslijediplomski specijalistički studij, diplomski i integrirani studij su jednakovrijedni i trebaju imati isti broj posebnih kriterija."]
[1727,"JELENA HODAK","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","U čl. 66, st. 2 dodati  da se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta"]
[1728,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje prilikom izlaganja na znanstvenim ili stručnim skupovima smatramo mogućim problemom u nekim područjima i zbog toga bi bilo dobro da se ograničenje bude pomaknuto bar na 1+3, odnosno na autora i još najviše troje."]
[1729,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66. stavak 1. točka 2.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj objavljenih recenziranih stručnih radova s četiri na tri, odnosno broj znanstvenih radova s dva na jedan, s obzirom da je riječ o nastavnom radnom mjestu na kojem većina opterećenja treba biti u nastavi, a ne pisanju znanstvenih i stručnih radova."]
[1730,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66, Stavak 2\nDodatni kriteriji su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača. \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nDodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\n\nKOMENTAR\nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta pa je to potrebno navesti."]
[1731,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66.\nStavak 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\nKOMENTAR: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1732,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","čL. 66., st. 2. - Predlažem da se pridoda riječ \"kumulativno\" kako bi stavak bio precizniji"]
[1733,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku\n\nPrema predloženom članku 66. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\nZnači li ovdje navedeno četiri recenzirana stručna rada kumulativno ili računajući od prethodnog izbora?\n\nPredlaže se da navedena odredba članka 66. stavak 1. podstavak 2. izmijeni tako da glasi:\n„ - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\"."]
[1734,"MARIETA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Prema predloženom članku 66. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\nZnači li ovdje navedeno četiri recenzirana stručna rada kumulativno ili računajući od prethodnog izbora?\n\nPredlaže se da navedena odredba članka 66. stavak 1. podstavak 2. izmijeni tako da glasi:\n„ - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\"."]
[1735,"KRISTINA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Predlaže se da navedena odredba članka 66. stavak 1. podstavak 2. izmijeni tako da glasi:\n„ - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\"."]
[1736,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Prema predloženom članku 66. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\n\nZnači li ovdje navedeno četiri recenzirana stručna rada kumulativno ili računajući od prethodnog izbora?\nPotrebno je naglasiti \"kumulativno\".\n\nPrijedlog izmjene: \n\n„ - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\".\n\nRadi se o nastavnom radnom mjestu za koje se predviđa 67,5 % radnih sati u nastavi."]
[1737,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta. Potrebno to navesti."]
[1738,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66, Stavak 2 - Umjesto: Dodatni kriteriji su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.  \nPrijedlog: Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.  \nObjašnjenje: Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1739,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","(2) Dodatni kriteriji koje pristupnik KUMULATIVNO mora ispuniti su..."]
[1740,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Stavak 2:  Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača. \nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta, ali smatramo da je potrebno jednoznačno naznačiti kako ne bi došlo do nerazumijevanja."]
[1741,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Dodatni kriteriji koje pristupnik mora KUMULATIVNO ispuniti su"]
[1742,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta, ali smatram da je potrebno jednoznačno naznačiti kako ne bi došlo do nerazumijevanja."]
[1743,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema predloženom članku 66.  dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\nZnači li ovdje navedeno četiri recenzirana stručna rada kumulativno ili računajući od prethodnog izbora?\n\nPredlaže se da navedena odredba članka 66. stavak 1. podstavak 2. izmijeni tako da glasi:\n„ - objavljena najmanje dva recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili jedan znanstveni rad, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača.\"."]
[1744,"MAJA SKENDŽIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66 stavak 2 Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1745,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1746,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","(2)  Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača."]
[1747,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","(2) Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su:\n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača."]
[1748,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66, Stavak 2: Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: - objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača. (Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta.)"]
[1749,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","(2)  Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača."]
[1750,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1751,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Dodatni kriteriji koje pristupnik kumulativno mora ispuniti su: \n- objavljena najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada, s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača."]
[1752,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","Članak 66 stavak 2 Ovdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta."]
[1753,"IVAN SABOL","Opći kriteriji,\nČlanak 66.","zašto nastavno RM 2 razine (viši predavač) mora zadovoljiti 300 kontakt sati \nA znanstveno-nastavno RM 2 razine (izv prof) treba uz znanost odraditi 810 \"standardnih ekvivalenata\" radnih sati\n\nNeujednačena je terminologija sati nastave\nNeujednačene su definicije (nastavna radna mjesta nisu definirana) kriteriji se različito zovu ili nisu specifično imenovani\nBrkaju se nastavni kriteriji i kriteriji radova koji su u ovom poglavlju prozvani dodatni a u prethodnim glavama su razdvojeno prikazani drugim redosljedom i nemaju jasna imena a \"dodatni kriteriji\" ionako ne postoje u općim pojmovima čl 4"]
[1754,"VIŠNJA TROSKOT","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. a. definirati „obvezni minimum“, nejasno je. Pretpostavljam da se radi o uvjetu navedenom u članku 66.: „održana nastava na visokom učilištu, i to minimalno 300 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora na nastavno radno mjesto predavača ili pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača“.\n\nKako mnogi nastavnici na Stručnim studijima na neposrednoj nastavi rade značajno (višestruko) više od kolega na drugim sastavnicama, u smislu neposrednih sati nastave, broja mentoriranih završnih radova, broja mentoriranih stručnih praksi, broja mentoriranih timskih projekata, i uz sve to su često i voditelji zahtjevnih laboratorija, molim da se kao posebni uvjeti implementiraju i navedene stavke. Količina posla je, naime, i razlog zašto predavači na Stručnim studijima nemaju vremena za upisivanje doktorata znanosti, niti za kvalitetniju znanstvenu edukaciju, niti za preuzimanje dodatnih dužnosti i aktivnosti predloženih u ovom članku. \n\nDakle, uz pretpostavku da je „obvezni minimum“ 300 kontakt sati unutar pet godina, molim dodati još stavki u Članak 67. (jer smatram da se svako prekoračenje obveznog minimuma u iznosu obveznog minimuma treba zasebno bodovati kao pojedinačni posebni uvjet):\n- održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u trostruko većem opsegu od obveznog minimuma,\n- održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u četverostruko većem opsegu od obveznog minimuma,\n- održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u peterostruko većem opsegu od obveznog minimuma,\n- održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u šesterostruko većem opsegu od obveznog minimuma.\n\nTakođer, molim dodati još stavki vezano uz završne radove (jer mislim da bi se kao posebni uvjet trebalo uvažiti svako prekoračenje preporučenog broja mentorstva za pet radova, koje smatrate minimumom) za period od prethodnih pet godina:\n- mentorstvo studentima na najmanje deset završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje petnaest završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje dvadeset završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje dvadeset pet završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje trideset završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje trideset pet završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje četrdeset završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje četrdeset pet završnih ili diplomskih radova,\n- mentorstvo studentima na najmanje pedeset završnih ili diplomskih radova.\n\nOsim navedenih prekoračenja, dodati (za period od prethodnih 5 godina):\n- voditelj laboratorija u periodu od barem godinu dana,\n- kao nastavnik mentor na predmetu Stručna praksa ocijenio barem deset studenata,\n- kao nastavnik mentor na predmetu Stručna praksa ocijenio barem dvadeset studenata,\n- kao nastavnik mentor na predmetu Stručna praksa ocijenio barem trideset studenata,\n- kao nastavnik mentor na predmetu Stručna praksa ocijenio barem četrdeset studenata,\n- kao nastavnik mentor na predmetu Stručna praksa ocijenio barem pedeset studenata,\n- bio voditelj jednog timskog projekta na predmetu Timski projekt za skupinu od barem 10 studenata,\n- bio voditelj dvaju timskih projekata na predmetu Timski projekt za skupine od po barem 10 studenata,\n- bio voditelj triju timskih projekata na predmetu Timski projekt za skupine od po barem 10 studenata,\n- bio voditelj četiriju timskih projekata na predmetu Timski projekt za skupine od po barem 10 studenata,\n- bio voditelj pet timskih projekata na predmetu Timski projekt za skupine od po barem 10 studenata.\n\nMoje je mišljenje da nam se ili trebaju uvažiti sva navedena preopterećenja prilikom izbora ili reizbora u nastavna zvanja (kad već nisu plaćena) ili pak da treba barem udvostručiti (dozvoliti zapošljavanje) broj zaposlenih nastavnika (i asistenata koji bi im pomogli) na stručnim studijima."]
[1755,"JELENA HODAK","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","ALINEJA b. mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača \nKOMENTAR: uvjet nije primjenjiv na predavače stranog jezika struke. Također, broj radova bi trebalo barem izjednačiti s onima koji se traže za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta, te bi trebalo dodati i mogućnost komentorstva.\nALINEJA d. autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u barem jednoj značajnijoj studiji, opsežnijem radu ili knjizi ili recenziranom nastavnom materijalu (udžbenik, nastavna skripta i sl.)\nKOMENTAR: s obzirom da se radi o nastavnom zvanju, broj autora ne bi trebao biti ograničen\nALINEJA e. objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\nKOMENTAR: s obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, broj znanstvenih radova bi trebalo smanjiti na jedan znanstveni rad.\n\nSTAVAK (2) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji:\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\nb. preveden najmanje jedan stručni ili znanstveni tekst objavljen u stručnim/znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nd. izvršavana stručna aktivnost konferencijskog prevođenja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\ne. na nastavnom radnom mjestu predavača održan najmanje jedan tečaj stranog jezika.\n\nPRIJEDLOG IZMJENE TEKSTA: \n(2) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji KOJI SE DOKAZUJU ODGOVARAJUĆOM POTVRDOM:\nKod kriterija b, c i d brisati tekstove: što se dokazuje potvrdom, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKod kriterija e - brisati riječ \"predavača\""]
[1756,"IVA GRABARIĆ ANDONOVSKI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Kriterij \"autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u barem jednoj značajnijoj studiji, opsežnijem radu ili knjizi ili recenziranom nastavnom materijalu (udžbenik, nastavna skripta i sl.)\" - Nije jasno što predstavlja  značajniju studiju ili opsežnije djelo; tko to procijenjuje i prema kojim kriterijima.\nKriterij \"objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\" - Ističemo potrebu odmicanja od kriterija koji favoriziraju dva izdavača.\nKriterij \"recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\" - Potvrde o recenziji izdaju urednici ili izdavači publikacija, a ne institucije."]
[1757,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Predlaže se izmjena članka 67. stavak 1. e. kako slijedi:\ne. objavljena tri znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus \n\nObrazloženje: Nije jasno što znači “novi” znanstveni rad (kriterij se ne vrednuje od posljednjeg izbora).\n\nPredlaže se izmjena stavka 1. i. kako slijedi:\ni. recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom \n\nObrazloženje: Institucija ne može izdavati potvrde kojima bi se dokazale sve aktivnosti koje su ovdje navedene.\n\nPredlaže se izmjena stavka 1.k. kako slijedi:\nprimljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje  \n\nObrazloženje: Definicija “istaknute domaće nagrade već je dana u članku 3. Osim toga, ovakva definicija nije u skladu s člankom 3. jer nisu navedena visoka učilišta i instituti.\n\nPredlaže se izmjena stavka 1.l. kako slijedi:\nl. sudjelovanje kao istraživač ili voditelj najmanje jednog nacionalno financiranog kompetitivnog znanstveno-istraživačkog projekta ili nekog drugog znanstveno-istraživačkog kompetitivnog projekta ili radnog paketa financiranog iz ostalih izvora financiranja (okvirni programi Europske unije, tijela državne uprave, hrvatskih i stranih zaklada, znanstvenih centara izvrsnosti i sl.) ili stručnog projekta ili institucijskog projekta ili ostalih projekata nakon prethodnog izbora na nastavno radno mjesto predavača \n\nObrazloženje: Smatramo da uvjeti za nastavna radna mjesta ne bi trebali biti stroži od uvjeta za znanstveno-nastavna radna mjesta."]
[1758,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Nedostaju kriteriji za reizbor u nastavno zvanje višeg predavača za područja koja nisu strani jezik."]
[1759,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. stavak 1. točka n.\nKOMENTAR: Predlaže se propisati kao poseban kriterij i obavljanje dužnosti voditelja ustrojstvenih jedinica ustanova (npr. zavodi, laboratoriji, katedre), s obzirom da zaposlenici na nastavnim radnim mjestima na sveučilištu (npr. nastavnici stranog jezika) ne mogu biti voditelji studija jer nisu na matičnim fakultetima."]
[1760,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. stavak 1. točka e.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj objavljenih novih znanstvenih radova s tri na dva, s obzirom da je riječ o nastavnom radnom mjestu na kojem većina opterećenja treba biti u nastavi, a ne pisanju znanstvenih i stručnih radova."]
[1761,"IVANA OLUJIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Za lektoriranje nije potrebna ovjera institucije (koje?), a za prijevod da. U oba slučaja izdavač je dužan istaknuti ime osobe koja je taj posao napravila. Nepotrebna birokratizacija i prebacivenje odgovornosti na čelnike institucija."]
[1762,"MIRNA VARGA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 2,\nAlineja a\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\n\nAlineja c\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje ovjerenom potvrdom\n\nAlineja e.\ne. na nastavnom radnom mjestu predavača održan najmanje jedan tečaj stranog jezika.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1763,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.  Posebni kriteriji za izbor u višeg predavača\nČlanak 67. b\nb. mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nKomentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nČlanak 67. c\nc. mentorstvo ili komentorstvo studentima koji su sudjelovali na natjecanju ili javnom izlaganju svojih radova od važnosti za razvoj relevantnih znanja i vještina (npr. debate, okrugli stolovi, natjecanja u prezentiranju)\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, što je iznimka u odnosnu na ostale predmete.\nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologe – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…\n\nČlanak 67. g\ng. autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nČlanak 67. h\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nČlanak 67. i\ni. recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nČlanak 67. j\nj. predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nČlanak 67. n\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Prema statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nČlanak 67. o\no. članstvo savjetodavnog odnosno radnog tijela javnopravnog tijela ili tijela javne vlasti kao imenovanog odnosno izabranog predstavnika akademske zajednice ili stručne javnosti\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nČlanak 67. p\np. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. p  - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nČlanak 67. (3) polje kineziologija\n(3) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača u polju Kineziologija primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji:\na. održana najmanje dva ciklusa stručnog usavršavanja na nastavnom radnom mjestu predavača\nb. aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata\nc. aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nTrenutna formulacija kriterija:\nc. „Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.“\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. (dodatni komentar – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina relevantna aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije) uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1764,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67\nStavak 1\nPrijedlog novog teksta\na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\nb. mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nKOMENTAR: Ovdje treba dodati komentorstvo jer je isto omogućeno i za izbor u znanstveno-nastavna zvanja, a kod nas nije ni moguće predavaču/višem predavaču biti mentor na prijediplomskom studiju. S obzirom na to ograničenje potrebno je smanjiti i zahtijevani broj.\n\nStavak 2\nPrijedlog novog teksta za točke a., c. e.\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje ovjerenom potvrdom\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1765,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. i – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p – Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1766,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta."]
[1767,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod j) - smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača. Ovaj i prethodni uvjeti (i, h, g, f, d, c, b), zaista su u praksi neostvarivi, a neki od njih ni generiraju kvalitetu nastavnog rada."]
[1768,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod h) - uvjet smatramo neprimjeren zahtjevnima za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost."]
[1769,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","omentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike\nkineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka,\na predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini\nsastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu\nuključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika\nsrodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim\nsastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u\nznanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za\nnastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje\nakademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno."]
[1770,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. c – Smatramo da kineziolozi zaposlen u nastavnom zvanju u visokom obrazovanju\nna nematičnoj sastavnici, ne mogu nikako ispunjavati ovaj uvjet. Naime,\nnastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa\nstudentima, koji su mogući na drugim predmetima.\nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija,\nkonkretno za kineziologa – sportska natjecanja, izvođenje terenske nastave, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…"]
[1771,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c. polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku\n67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske\norganizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom\npotvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se\nomogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu\nvisokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske\nškole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu \nnastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je\nMeđunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\n\nNaime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava\nnastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima\ninteresa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice,\nkonferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio\nsvoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog\npovjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)\ng) da je pristupnik sudjelovao u organizaciji studijskog putovanja ili terenske nastave u okviru svog kolegija."]
[1772,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67., st. 2., al. k  - predlaže se da se ovdje nadodaju i nagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta koje su pokazatelj kvalitete nastavnika te samim time ih treba vrednovati u postupku izbora"]
[1773,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67. st. 1., al. j - predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača"]
[1774,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67., st. 1, al. n -  sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara)."]
[1775,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.\nStavak 2,\nAlineja a\nUmjesto: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\nPrijedlog: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\n\nČlanak 67, Stavak 2,\nAlineja c Umjesto: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nPrijedlog: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\n\nČlanak 67, Stavak 2, Alineja e.\nUmjesto: na nastavnom radnom mjestu predavača održan najmanje jedan tečaj stranog jezika.\nPrijedlog: na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1776,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku: \n\nPrema predloženom članku 67. stavku 1. posebni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su:\npodstavak a) održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\npodstavak e) objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\n\nPrijedlog:\nPredlaže se da u članku 67. stavku 1.:\n- podstavak a. glasi: „a. održana nastava u razdoblju od pet godina od prethodnog izbora u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma“, a kako bi pristupnici koji biraju ovaj kriterij za reizbor na radno mjesto predavača mogli ovaj kriterij zadovoljiti mora pisati „od prethodnog izbora“\n\n- podstavak e. glasi: „e. objavljena dva nova recenzirana stručna rada ili jedan znanstveni rad“. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatramo da nije potrebno navoditi referiranje u bazama WoS ili Scopus"]
[1777,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Posebni kriteriji su:\n\nPrijelozi izmjena: \n\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \nk. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nm. sudjelovanje u inoviranju nastavnog sadržaja u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili sudjelovanje u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju odnosno uvođenje novog kolegija koji je prihvaćen od nadležnog stručnog tijela visokog učilišta uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta\n\nStavak (2)\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1778,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","n. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine\n\nPrijedlog izmjene: \nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara)"]
[1779,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Prema predloženom članku 67. stavku 1. posebni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su:\npodstavak a) održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\npodstavak e) objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\n\nPrijedlog:\nPredlaže se da u članku 67. stavku 1.:\n- podstavak a. glasi: „a. održana nastava u razdoblju od pet godina od prethodnog izbora u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma“, a kako bi pristupnici koji biraju ovaj kriterij za reizbor na radno mjesto predavača mogli ovaj kriterij zadovoljiti mora pisati „od prethodnog izbora“\n\n- podstavak e. glasi: „e. objavljena dva nova recenzirana stručna rada ili jedan znanstveni rad“. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatramo da nije potrebno navoditi referiranje u bazama WoS ili Scopus"]
[1780,"MARIJA JELOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","(c): Predlaže se uključivanje stručnih skupova uz znanstvene, budući da imaju važnu ulogu u stručnom radu na stručnim studijima.\n\n(e): Umjesto isključivo znanstvenih radova, predlaže se mogućnost alternativnog ispunjenja uvjeta s tri znanstvena ili šest stručnih radova, što bolje odgovara ulozi višeg predavača.\n\n(g): Ne preporuča se ograničavati broj autora na stručnim radovima jer se u njih često uključuju studenti i mentori, u skladu s ciljevima stručnih studija.\n\n(k): Predlaže se vrednovanje nagrada i preporuka poslovnih subjekata kao pokazatelja kvalitetne stručne suradnje.\n\n(n): Predlaže se uvrštavanje osmišljavanja i izvođenja cjeloživotnog učenja u kriterije vrednovanja stručnog doprinosa.\n\n(o): Smatra se da bi ovaj uvjet trebalo preispitati, jer ga većina viših predavača neće moći ispuniti zbog prirode svog stručnog rada."]
[1781,"SANDRA ANTUNOVIĆ TERZIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak (c): Predlaže se proširenje formulacije tako da uključuje i sudjelovanje na stručnim skupovima, uz znanstvene, budući da su upravo takvi skupovi važna platforma za diseminaciju stručnih postignuća u kontekstu stručnih studija.\n\nStavak (e): Predlaže se da se kriterij uskladi s prirodom radnog mjesta višeg predavača, te da se kao dostatan uvjet prizna objava tri znanstvena rada ili šest stručnih radova, s obzirom na to da su viši predavači prvenstveno orijentirani na stručni i nastavni rad.\n\nStavak (g): Smatramo da ne bi trebalo ograničavati broj autora na stručnim radovima, osobito jer se studenti stručnih studija aktivno uključuju u izradu i predstavljanje stručnih projekata. U takvim radovima često sudjeluje veći broj autora, uključujući studente i mentore, što je u skladu s pedagoškim ciljevima stručnog studija.\n\nStavak (k): Predlaže se da se, u svrhu potpunijeg vrednovanja suradnje s realnim sektorom, u kriterije uključi i mogućnost priznanja nagrada, pisama preporuke ili formalnih zahvala od strane poslovnih subjekata kao potvrda uspješne stručne suradnje.\n\nStavak (n): Predlaže se dopuna formulacije tako da uključuje i osmišljavanje i izvođenje programa cjeloživotnog učenja, što je važan element stručne djelatnosti i transfera znanja prema široj zajednici.\n\nStavak (o): Smatramo da bi ovaj uvjet trebalo preispitati jer je malo vjerojatno da će ga viši predavači moći ispuniti, osobito ako je kriterij prvenstveno znanstveno orijentiran i ne uzima u obzir specifičnosti njihovog stručnog djelovanja."]
[1782,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. \nStavak 2,\nAlineja a \nUmjesto: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\nPrijedlog: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\n\nČlanak 67, Stavak 2,\nAlineja c Umjesto: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nPrijedlog: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n \nČlanak 67, Stavak 2, Alineja e. \nUmjesto: na nastavnom radnom mjestu predavača održan najmanje jedan tečaj stranog jezika. \nPrijedlog: na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1783,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. \nStavak 1, Alineja j\n Umjesto: predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \n Prijedlog: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \n \nČlanak 67. \nStavak 1, Alineja k \nUmjesto: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nPrijedlog: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nObjašnjenje: Nagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja.\n\nČlanak 67. \nStavak 1, Alineja m Umjesto: sudjelovanje u inoviranju nastavnog sadržaja u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili sudjelovanje u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju odnosno uvođenje novog kolegija koji je prihvaćen od nadležnog stručnog tijela visokog učilišta \nPrijedlog: nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta” \nObjašnjenje: Postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta izrijekom se spominje u čl.71 (z.) kao kriterij za predavača-savjetnika te se čini opravdanim uvrstiti ga i u kriterije za više predavače."]
[1784,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Obavezno unijeti i vrednovati i mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara). Ove funkcije su bliže stvarnim zaduženjima nastavnika u zvanjima (višeg) predavača."]
[1785,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. \nStavak 1, Alineja e Umjesto: objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus Prijedlog: objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus \n\nČlanak 67. \nStavak 1, Alineja n Umjesto: sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine Prijedlog: sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara).\nObjašnjenje: Ove funkcije su bliže stvarnim zaduženjima nastavnika u zvanjima (višeg) predavača."]
[1786,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.\nStavak 1\na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto PREDAVAČA i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\nb. mentorstvo ili KOMENTORSTVO studentima na najmanje TRI završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\ne. objavljena DVA nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\nj. predsjednik PROGRAMSKOG I/ILI ORGANIZACIJSKOG odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član PROGRAMSKOG I/ILI ORGANIZACIJSKOG odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača\nk. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, NJIHOVE SASTAVNICE, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\nm. nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, DODATI SLJEDEĆE: ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara).\nStavak 2.\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, DODATI: što se dokazuje potvrdom\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika. (maknuti riječ predavača)"]
[1787,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolog zaposlen u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima.\nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…\n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatram neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p – Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1788,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c. polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažem da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1789,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 1, alineja e: objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus  \nOvo je nastavno radno mjesto, većina opterećenja treba biti u nastavi. \nStavak 1, alineja n: sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/pročelnici/voditelji/predsjednici zavoda/katedri/centara i slično).\nStavak 1, alineja j: potrebno precizirati: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \nStavak 1, alineja k: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom  \nNagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja.\nStavak 2, alineja a: dodati tekst: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nStavak 2, alineja c: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje ovjerenom potvrdom"]
[1790,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","st. 2.\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1791,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","m. sudjelovanje u inoviranju nastavnog sadržaja u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili sudjelovanje u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju odnosno uvođenje novog kolegija koji je prihvaćen od nadležnog stručnog tijela visokog učilišta UKLJUČUJUĆI I POSTAVLJANJE E-KOLEGIJE NA MREŽNIM STRANICAMA VISOKOG UČILIŠTA."]
[1792,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","ČL. 67, ST. 1\nprimljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, NJIHOVE SASTAVNICE, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom"]
[1793,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","j. predsjednik PROGRAMSKOG I/ILI ORGANIZACIJSKOG odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član PROGRAMSKOG I/ILI ORGANIZACIJSKOG odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača"]
[1794,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","h. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, ZBORNIKA odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu"]
[1795,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","n. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ILI MJESTO VODITELJA USTROJSTVENE JEDINICE AKADEMSKE INSTITUCIJE (PREDSTOJNICI/VODITELJI/PROČELNICI/PREDSJEDNICI ZAVODA/KATEDRI/CENTARA."]
[1796,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","e. objavljena DVA nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus"]
[1797,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","b. mentorstvo ILI KOMENTORSTVO studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača"]
[1798,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Posebni kriteriji su:\n\na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto PREDAVAČA i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma"]
[1799,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 2, Alineja a a. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, ŠTO SE DOKAZUJE POTVRDOM"]
[1800,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja k primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, NJIHOVE SASTAVNICE, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom"]
[1801,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja k Nagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja."]
[1802,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, n. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ILI MJESTO VODITELJA USTROJSTVENE JEDINICE AKADEMSKE INSTITUCIJE (predstojnici/pročelnici/voditelji/predsjednici zavoda/katedri/centara katedri i slično)."]
[1803,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja e. Ovo je nastavno radno mjesto, većina opterećenja treba biti u nastavi., te broj radova treba smanjiti."]
[1804,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja b. mentorstvo ili KOMENTORSTVO studentima na najmanje TRI završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača"]
[1805,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.  Stavak 1, Alineja a. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto PREDAVAČA ILI višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma"]
[1806,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c. polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažem da se dio (3) c. u članku\n67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske\norganizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom\npotvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se\nomogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu\nvisokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske\nškole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu \nnastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je\nMeđunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera.\n\nNaime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava\nnastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima\ninteresa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice,\nkonferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio\nsvoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog\npovjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)\ng) da je pristupnik sudjelovao u organizaciji studijskog putovanja ili terenske nastave u okviru svog kolegija."]
[1807,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Predlažem vratiti predložene kriterije kod nastavnih zvanja koje predavači i viši predavači (cca 77% čine nastavnici bez doktorata) mogu realno ispuniti poput kriterija:\n-da je na web stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst pozitivno ocjenjen od stručnog povjerenstva\n-da je organizirao terensku nastavu u okviru kolegija kojeg predaje\n-da je za svoj nastavni ili znanstveni ili stručni rad dobio domaću ili međunarodnu nagradu ili priznanje\n-da je obnašao voditeljsku dužnost na ustrojbenoj jedinici visokog učilišta voditelj katedre, odsjeka, zavoda i sli."]
[1808,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. c – Kao kineziolog zaposlen u nastavnom zvanju u visokom obrazovanju\nna nematičnoj sastavnici, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime,\nnastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa\nstudentima, koji su mogući na drugim predmetima.\nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija,\nkonkretno za kineziologa – sportska natjecanja, izvođenje terenske nastave, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…"]
[1809,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., stavak 3., pod/alineja a) - Iz teksta proizlazi da je pristupnik održao nekome predavanje, a ne sudjelovao. Pretpostavljam da se misli na sudjelovao, jer nastavna zvanja u punom random vremenu nemaju gdje nekoga usavršavati, provode vježbe i ao opći predmet nije uvriježeno da ih se zove održati predavanje i iglavnom je to predodređeno za znanstveno-nastavna zvanja, ali I za njih je to upitno. Ako I jeste mislili na sudjelovanje, kosi sa sa stavkom pod p)."]
[1810,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","67.p Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje\nodgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija. Komentar 67. p – Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza\n;institucionalno ovjerena potvrda;, kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija."]
[1811,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja"]
[1812,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije\nne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po\nstatutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent."]
[1813,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno\nzvanje višeg predavača."]
[1814,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. i – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet\nsmatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača."]
[1815,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja\nvišeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u\nznanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim\nportfeljem i projektima. Smatram da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te\nnepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-\nizdavačku djelatnost."]
[1816,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom\npisanja znanstvenih ili stručnih radova smatram neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja\nvišeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput\ndocenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta."]
[1817,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar 67. c – Kao kineziolog zaposlen u nastavnom zvanju u visokom obrazovanju\nna nematičnoj sastavnici, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime,\nnastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa\nstudentima, koji su mogući na drugim predmetima.\nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija,\nkonkretno za kineziologa – sportska natjecanja, izvođenje terenske nastave, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…"]
[1818,"ŽELJANA MARIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike\nkineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka,\na predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini\nsastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu\nuključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika\nsrodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim\nsastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u\nznanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za\nnastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje\nakademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno."]
[1819,"MATEJ TRPIN","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema predloženom članku 67.  stavku 1. posebni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača su:\npodstavak a) održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma \npodstavak e) objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\n\nPrijedlog:\nPredlaže se da u članku 67.  stavku 1.:\n- podstavak a. glasi: „a. održana nastava u razdoblju od pet godina od prethodnog izbora u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma“, a kako bi pristupnici koji biraju ovaj kriterij za reizbor na radno mjesto predavača mogli ovaj kriterij zadovoljiti mora pisati „od prethodnog izbora“\n\n- podstavak e. glasi: „e. objavljena dva nova recenzirana stručna rada ili jedan znanstveni rad“. S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatramo da nije potrebno navoditi referiranje u bazama WoS ili Scopus"]
[1820,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","čl 67, pod b), - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije I jezika koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje predmeti nisu matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni ili neobvezni predmet, fakultativni ili izvan nastavni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, pa niti komentori jer nisu u znanstveno-nastavnom zvanju, te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata na preddiplomskim I diplomskim studijima, a samo sa njima rade. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno."]
[1821,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod h) - uvjet smatramo neprimjeren zahtjevnima za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost."]
[1822,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod j) - smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača. Ovaj i prethodni uvjeti (i, h, g, f, d, c, b), zaista su u praksi neostvarivi, a neki od njih ni generiraju kvalitetu nastavnog rada."]
[1823,"MAJA SKENDŽIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","čl 67, pod b), - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije I jezika koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje predmeti nisu matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni ili neobvezni predmet, fakultativni ili izvan nastavni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, pa niti komentori jer nisu u znanstveno-nastavnom zvanju, te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata na preddiplomskim I diplomskim studijima, a samo sa njima rade. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.Čl.67., pod o) - smatramo uvjet neprimjerenim i prezahtjevnim za nastavna zvanja."]
[1824,"ANTONIJA PRIMORAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67.2. Ovo bi trebali biti uvjeti za sve više predavače, a ne samo za ‘više predavače za poučavanje stranog jezika’ - ujednačiti ili pojasniti razliku.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, pročelnica"]
[1825,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67., stavak (3), pod/alineja c) -  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. (dodatni komentar – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije) uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1826,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod p) - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih udruga, saveza, organizacija ili institucija"]
[1827,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod o) - smatramo uvjet  neprimjerenim i prezahtjevnim za nastavna zvanja. Ovo su funkcijske/političke, a ne nastavne ili strukovne pretpostavke. Tko je uopće od nastavnih zvanja ikada to radio da bi bio stavljen kao kriterij?!"]
[1828,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod n) - većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent."]
[1829,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod j) - također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača. Ovaj i prethodni uvjeti (i, h, g, f, d, c, b), zaista su u praksi neostvarivi, a neki od njih ni generiraju kvalitetu nastavnog rada."]
[1830,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod i) - komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. U praksi, recenzentska mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost."]
[1831,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod h) - uvjet smatramo neprimjeren zahtjevnima za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost."]
[1832,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl.67., pod g) - ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta."]
[1833,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67., pod c) - Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski ili komentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima, pa tako niti na natjecanjima ili izlaganjima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…"]
[1834,"IVAN GRANIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","čl 67, pod b), - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije I jezika koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje predmeti nisu matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni ili neobvezni predmet, fakultativni ili izvan nastavni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, pa niti komentori jer nisu u znanstveno-nastavnom zvanju, te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata na preddiplomskim I diplomskim studijima, a samo sa njima rade. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno."]
[1835,"ALEKSANDAR PUPAC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nismo uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\n   \n\nKomentar 67. c – Kao kineziologinja zaposlena u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatram da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažem da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1836,"KRISTINA ŠTEKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne možemo biti mentori, već eventualno komentori te nismo uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziologinja zaposlena u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatram da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažem da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)\n\nPrijedlog 67. p.: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1837,"JOSIPA ANTEKOLOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatram nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziologinja zaposlena u nastavnom zvanju u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova) smatram neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatram da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažem da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1838,"NACIONALNA I SVEUČILIŠNA KNJIŽNICA U ZAGREBU","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar za članak 67., st. (e.) „objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus“\n\nTreba definirati odnosi li se „WoS“ na WoS platformu ili WoSCC bazu koja se sastoji od citatnih indeksa."]
[1839,"IVANA LUKICA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Ovaj uvjet je neizvediv za neke nastavnike stranih jezika struke jer im na njihovim institucijama nije omogućeno mentoriranje studenata, već eventualno komentoriranje pa bi svakako trebalo dodati riječ komentorstvo. Nadalje, ako se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, tražiti pet radova za nastavno radno mjesto višeg predavača je nesrazmjerno."]
[1840,"IVANA LUKICA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 2, Alineja a. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom"]
[1841,"IVANA LUKICA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta izrijekom se spominje u čl.71 (z.) kao kriterij za predavača-savjetnika te se čini opravdanim uvrstiti ga i u kriterije za više predavače."]
[1842,"IVANA GRGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","e) objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referirau bazama WoS ILI Scopus\nKomentar 67 e- ovdje se radi o nastavnom zvanju te smatram ovaj uvjet neprimjereno zahtjevnim za ovu razinu\n g.) autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu \nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\nh.) uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\ni.) recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nj.) predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\nn.) sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine \nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\no.) članstvo savjetodavnog odnosno radnog tijela javnopravnog tijela ili tijela javne vlasti kao imenovanog odnosno izabranog predstavnika akademske zajednice ili stručne javnosti \nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\np.) sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nKomentar 67. p  - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1843,"NEVEN KARKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1844,"NEVEN KARKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1845,"SVETLANA BOŽIĆ FUŠTAR","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. (3) polje kineziologija\n(3) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača u polju Kineziologija primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji:\na. održana najmanje dva ciklusa stručnog usavršavanja na nastavnom radnom mjestu predavača\nb. aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata\nc. aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nTrenutna formulacija kriterija:\nc. „Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.“\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. (dodatni komentar – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije) uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1846,"SVETLANA BOŽIĆ FUŠTAR","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","b.) mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nKomentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama. Dodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\nc.) mentorstvo ili komentorstvo studentima koji su sudjelovali na natjecanju ili javnom izlaganju svojih radova od važnosti za razvoj relevantnih znanja i vještina (npr. debate, okrugli stolovi, natjecanja u prezentiranju) \nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \ne) objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referirau bazama WoS ILI Scopus\nKomentar 67 e- ovdje se radi o nastavnom zvanju te smatram ovaj uvjet neprimjereno zahtjevnim za ovu razinu\n g.) autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu \nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\nh.) uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\ni.) recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nj.) predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\nn.) sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine \nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\no.) članstvo savjetodavnog odnosno radnog tijela javnopravnog tijela ili tijela javne vlasti kao imenovanog odnosno izabranog predstavnika akademske zajednice ili stručne javnosti \nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\np.) sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nKomentar 67. p  - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija."]
[1847,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatram neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1848,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Prijedlog 67. p.: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1849,"IVANKA FERČEC","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67., stavak 1., alineja b. mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završna ili diplomska rada, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nČlanak 67., stavak 1., alineja e. objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus \nČlanak 67., stavak 1., alineja k. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nČlanak 67., stavak 1., alineja m. nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”\nČlanak 67., stavak 1., alineja n. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara).\nČlanak 67., stavak 2., alineja a. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 67., stavak 2., alineja c. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 67., stavak 2., alineja e. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1850,"LADA SARTORI","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl. 67., stavak 1. (nedostaje \"1\" u zagradama) pod a) stoji \"održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\". Potrebno je specificirati da se radi o \"jednogodišnjem minimumu\"."]
[1851,"DAMIR SIROVINA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Poštovane i poštovani,\nprilažem par komentara na dio predloženog dokumenta.\n\n1. Nije potpuno jasno na koje se radove odnosi točka „e“ Članka 67.  „objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili SCOPUS.\n\n2. Članak 67. g – ograničenje broja autora za poster ili predavanje na znanstvenom ili stručnom skupu na najviše troje smatram priličnom problemom u nekim područjima i zbog toga bi bilo dobro da se limit poveća na bar 1+3 ili 1+4.\n\n3.     Članak 67. n – naveden je \"voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja\", ali nisu navedeni \"voditelj ili suvoditelj (zamjenik) znanstvenog prijediplomskog ili diplomskog studija\", a ni \"studentski voditelj\" na studiju koji mogu biti birani iz redova nstavnika u nastavnom zvanju kojih ima na Sveučilištu.\n\n4. Nedostaju kriteriji za reizbor u nastavno zvanje višeg predavača za područja koja nisu strani jezik.\n\nHvala što ste čitali!"]
[1852,"GORDAN JANKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1853,"VJEKOSLAV ZRNO","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","\"održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog jednogodišnjeg minimuma.\""]
[1854,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja a: održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma"]
[1855,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Stavak 1, Alineja b: mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nČlanak 67. Stavak 1, Alineja e: objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\nČlanak 67. Stavak 1, Alineja j: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača\nČlanak 67. Stavak 1, Alineja k: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom (nagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja.)\nČlanak 67. Stavak 1, Alineja m: nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta” (Postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta izrijekom se spominje u čl.71 (z.) kao kriterij za predavača-savjetnika te se čini opravdanim uvrstiti ga i u kriterije za više predavače)\nČlanak 67. Stavak 2, Alineja a: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 67, Stavak 2, Alineja e: na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1856,"ROMINA HERCEG","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67. Posebni kriteriji za izbor u višeg predavača\nČlanak 67. b\nb. mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nKomentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n________________________________________\nČlanak 67. c\nc. mentorstvo ili komentorstvo studentima koji su sudjelovali na natjecanju ili javnom izlaganju svojih radova od važnosti za razvoj relevantnih znanja i vještina (npr. debate, okrugli stolovi, natjecanja u prezentiranju)\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, što je iznimka u odnosnu na ostale predmete.\nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologe – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…\n________________________________________\nČlanak 67. g\ng. autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n________________________________________\nČlanak 67. h\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n________________________________________\nČlanak 67. i\ni. recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. i – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n________________________________________\nČlanak 67. j\nj. predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n________________________________________\nČlanak 67. n\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Prema statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n________________________________________\nČlanak 67. o\no. članstvo savjetodavnog odnosno radnog tijela javnopravnog tijela ili tijela javne vlasti kao imenovanog odnosno izabranog predstavnika akademske zajednice ili stručne javnosti\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n________________________________________\nČlanak 67. p\np. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. p - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n________________________________________\nČlanak 67. (3) polje kineziologija\n(3) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača u polju Kineziologija primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji:\na. održana najmanje dva ciklusa stručnog usavršavanja na nastavnom radnom mjestu predavača\nb. aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata\nc. aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c. polje kineziologija\nTrenutna formulacija kriterija:\nc. „Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.“\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. (dodatni komentar – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina relevantna aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije) uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1857,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Prijedlog 67. p.: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1858,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1859,"NERA ŽIGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Prijedlog 67. p.: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1860,"NERA ŽIGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Komentar na 67. b - Smatram da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavam nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažem razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavam zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, koji su mogući na drugim predmetima. \nZahtijevam mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologa – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji… \n\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatram neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n\nKomentar 67. h – uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatram neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n\nKomentar 67. j – također, smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Po statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n\nKomentar 67. o – smatram uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n\nKomentar 67. p –  Predlažem da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne (sportske) škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. - molim preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje stvarno postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, nego nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu  nastave. U slučaju kineziologa, jedina aktivnost koja bi se mogla tumačiti u tom smislu je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja.\n\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije), uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1861,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 2, Alineja e. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1862,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 2, alineja c. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje  potvrdom"]
[1863,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 2, Alineja a. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom"]
[1864,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","m. nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”"]
[1865,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta izrijekom se spominje u čl.71 (z.) kao kriterij za predavača-savjetnika te se čini opravdanim uvrstiti ga i u kriterije za više predavače."]
[1866,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Nagrade koje dodjeljuju sastavnice sveučilišta također su odraz kvalitete nastavnikova rada i treba ih vrednovati u postupku izbora u nastavna zvanja."]
[1867,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","K. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom"]
[1868,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","j. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača"]
[1869,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","h. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu"]
[1870,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","n. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara)."]
[1871,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","e. objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus"]
[1872,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","b. mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača"]
[1873,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 1, alineja a. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma"]
[1874,"IVANA MARTINČEVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.  Posebni kriteriji za izbor u višeg predavača\nČlanak 67. b\nb. mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\nKomentar na 67. b - Smatramo da je ovaj uvjet neprovediv u praksi za nastavnike kineziologije koji su zaposleni u visokom obrazovanju gdje kineziologija nije matična struka, a predmet TZK se izvodi kao opći, obvezni kolegij u obliku vježbi. Konkretno, na većini sastavnica nastavnici kineziologije ne mogu biti mentori, već eventualno komentori te nisu uključeni u završne ili diplomske radove studenata. Pritom se dodatno ističe i problematika srodnosti tematskih područja koje bi kineziolog uopće mogao mentorirati na nematičnim sastavnicama.\nDodatno, uočavamo nelogičnost u razini zahtjeva, s obzirom na to da se za izbor u znanstveno-nastavno zvanje docenta traži mentorstvo nad dvama radovima, dok se za nastavno zvanje višeg predavača traži čak pet – što smatramo nesrazmjernim.\nPredlažemo razmatranje prilagodbe ovog kriterija za specifične struke i radna mjesta gdje akademsko mentorstvo nije sustavno omogućeno.\n________________________________________\nČlanak 67. c\nc. mentorstvo ili komentorstvo studentima koji su sudjelovali na natjecanju ili javnom izlaganju svojih radova od važnosti za razvoj relevantnih znanja i vještina (npr. debate, okrugli stolovi, natjecanja u prezentiranju)\nKomentar 67. c – Kao kineziolozi zaposleni u nastavnim zvanjima u visokom obrazovanju na nematičnim sastavnicama, izražavamo zabrinutost oko provedivosti ovog uvjeta. Naime, nastava TZK sastoji se isključivo od vježbi i ne uključuje mogućnosti za mentorski rad sa studentima, što je iznimka u odnosnu na ostale predmete.\nZahtijevamo mogućnost prilagodbe uvjeta prema specifičnostima nastavnog kolegija, konkretno za kineziologe – sportska natjecanja, debate s tematikom srodnoj kineziologiji…\n________________________________________\n Članak 67. g\ng. autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima, od kojih jedan na međunarodnom znanstvenom ili stručnom skupu\nKomentar 67. g – ograničenje broja autora na najviše troje (uključujući podnositelja) prilikom pisanja znanstvenih ili stručnih radova smatramo neprimjerenim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača. Takvo ograničenje nije propisano za znanstveno-nastavna zvanja, poput docenta, stoga se postavlja pitanje opravdanosti ovakvog uvjeta.\n________________________________________\nČlanak 67. h\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika radova odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu\nKomentar 67. h – uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\nU praksi, urednička mjesta u takvim publikacijama gotovo isključivo zauzimaju osobe u znanstveno-nastavnim zvanjima (od docenta na više), s višegodišnjim znanstvenim portfeljem i projektima. Smatramo da je ovaj uvjet neproporcionalan razini zvanja te nepotrebno isključujući, osobito za nastavnike koji nisu primarno uključeni u znanstveno-izdavačku djelatnost.\n________________________________________\nČlanak 67. i\ni. recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. i  – komentar je jednak komentaru prethodnog h.) uvjeta. Ovaj uvjet smatramo neprimjereno zahtjevnim za razinu nastavnog zvanja višeg predavača.\n________________________________________\nČlanak 67. j\nj. predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača\nKomentar 67. j – također, smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavno zvanje višeg predavača.\n________________________________________\nČlanak 67. n\nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine\nKomentar 67. n – većina sastavnica u sustavu visokog obrazovanja na navedene pozicije ne bira nastavnike u nastavnim zvanjima, već u znanstveno – nastavnim zvanjima. Prema statutu pojedinih sastavnica, najmanja razina zvanja za navedeno je docent.\n________________________________________\nČlanak 67. o\no. članstvo savjetodavnog odnosno radnog tijela javnopravnog tijela ili tijela javne vlasti kao imenovanog odnosno izabranog predstavnika akademske zajednice ili stručne javnosti\nKomentar 67. o – smatramo uvjet prezahtjevnim i neprimjerenim za nastavna zvanja\n________________________________________\nČlanak 67. p\np. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nKomentar 67. p  - Predlažemo da se uvjet formulira jasnije, bez upotrebe izraza \"institucionalno ovjerena potvrda\", kako bi uključivao i potvrde strukovnih organizacija.\nPrijedlog: Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom strukovnih organizacija ili institucija.\n________________________________________\n Članak 67. (3) polje kineziologija\n(3) Osim kriterija navedenih u stavku 1. ovog članka, na pristupnike koji se izabiru na radno mjesto višeg predavača u polju Kineziologija primjenjuju se i sljedeći posebni kriteriji:\na. održana najmanje dva ciklusa stručnog usavršavanja na nastavnom radnom mjestu predavača\nb. aktivno sudjelovanje u organizaciji ili vođenju ekipa na najmanje dva međunarodna, nacionalna ili međusveučilišna sportska natjecanja studenata\nc. aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA Članak 67. (3) c.  polje kineziologija\nTrenutna formulacija kriterija:\nc. „Aktivno sudjelovanje u radu strukovnih odnosno studentskih sportskih udruga odnosno organizacija s tri sudjelovanja u ljetnim sportskim školama odnosno s tri sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama i sl., što se dokazuje potvrdom.“\nKako bi se kriterij učinio jasnijim i jednoznačnim predlažemo da se dio (3) c. u članku 67. razdvoji u tri samostalna kriterija:\nc) Aktivno sudjelovanje u radu strukovne sportske udruge ili studentske sportske organizacije, što se dokazuje odgovarajućom potvrdom.\n\nd) Sudjelovanje na najmanje tri ljetne škole, što se dokazuje ovjerenom potvrdom. (dodatni komentar – molimo preformulaciju pojma ljetne sportske škole, u ljetne škole čime bi se omogućila jasnija interpretacija i uključivanje aktivnosti koje inače postoje u sustavu visokog obrazovanja. U akademskoj zajednici ne postoji termin ni aktivnosti ljetne sportske škole, već se sve organizirane kineziološke aktivnosti odnose na nastavne i izvannastavne aktivnosti koje se održavaju u kalendarskom periodu nastave. U slučaju kineziologa, jedina relevantna aktivnost koja bi se mogla tumačiti kroz pojam ljetne škole je Međunarodna konferencija Ljetna škola kineziologa, koja je stručno-znanstvenog karaktera. Naime, navedena konferencija obuhvaća široko područje struke, a među ostalim omogućava nastavnicima zaposlenim u visokom obrazovanju usavršavanja u različitim područjima interesa kroz ponudu brojnih sekcija, radionica te stranih i domaćih predavanja\ne) Sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja (seminari, radionice, konferencije) uz odgovarajuće potvrde.\n\nf) prijedlog novog uvjeta: Da je pristupnik na web-stranici visokog učilišta postavio svoja predavanja/vježbe kao nastavni tekst, koji je pozitivno ocijenjen od stručnog povjerenstva (ovaj uvjet je u dosadašnjim kriterijima)"]
[1875,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67 Stavak 2\na. lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje  potvrdom\ne. na nastavnom radnom mjestu održan najmanje jedan tečaj stranog jezika."]
[1876,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.  Stavak 1, \na. održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto predavača i višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\nb. mentorstvo ili komentorstvo studentima na najmanje tri završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača\ne. objavljena dva nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus \nn. sudjelovanje kao voditelj ili suvoditelj (zamjenik) stručnog prijediplomskog ili diplomskog studija odnosno programa cjeloživotnog učenja na visokom učilištu u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, ili mjesto voditelja ustrojstvene jedinice akademske institucije (predstojnici/voditelji/pročelnici/ predsjednici zavoda/katedri/centara).\nh. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige, zbornika odnosno monografije, odnosno članstvo u uredništvu znanstvenog odnosno stručnog časopisa ili drugih serijskih znanstvenih odnosno stručnih publikacija najmanje jednu godinu \nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \nk. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga za znanstveni, nastavni ili stručni rad odnosno istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje koje dodjeljuju sveučilišta, njihove sastavnice, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nm. nakon “tijela visokog učilišta” dodati “uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”"]
[1877,"JURICA NOVAKOVIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Članak 67.  stavak 1, m\nDodati \"uključujući i postavljanje e-kolegija na mrežnim stranicama visokog učilišta”\n\nČlanak 67.  stavak 2, a\nlektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\n\nČlanak 67, stavak 2, c\nBez \"institucionalno\"\n\nČlanak 67, stavak 2, e\nBez riječi \"predavača\""]
[1878,"IVICA LOVRIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","U posebne kriterije dodati kriterij \"višegodišnje radno iskustvo u struci (npr. 5 god.) na relevantnim poslovima usko povezanim s područjem podučavanja\" kao bitnu komponentu koja doprinosi kvaliteti nastavnog procesa na stručnim studijima."]
[1879,"MARIJA JAKUŠ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Neki od uvjeta su prestrogi. 1.e. \"objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\". Predavači se bave stručnim radom i staviti kao jedan od uvjeta 3 nova znanstvena rada je teško ispunjivo. Također nije navedeno na koje razdoblje se odnosi pojam \"novi\". Prijedlog teksta: \"objavljena tri znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus ili 6 stručnih radova\"\n1.d. Ograničavanje broja autora na maksimalno 3 je također prestrogo. Prijedlog teksta: \" autorstvo ili koautorstvo, s najviše četiri drugih autora, u barem jednoj značajnijoj studiji, opsežnijem radu ili knjizi ili recenziranom nastavnom materijalu (udžbenik, nastavna skripta i sl.)\""]
[1880,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Stavak 1 a. U dijelu koji se odnosi na uvjet „održane nastave u dvostrukom opsegu od obveznog minimuma u posljednjih pet godina“ trebalo bi precizirati da se misli na „dvostruki opseg jednogodišnjeg nastavnog minimuma“."]
[1881,"MARKO MILETIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","\"održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\" potrebno je nadodati \"jednogodišnjeg minimuma\"."]
[1882,"PETAR PEPUR","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","\"održana nastava u razdoblju od pet godina prije izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača u dvostruko većem opsegu od obveznog minimuma\" potrebno je nadodati \"jednogodišnjeg minimuma\"."]
[1883,"IVANA GRGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Ispunjavanje 6 potrebnih uvjeta iz čl. 67, za osobe koje imaju završen diplomski studij je iznimno teško. Posebice kada je jedan od uvjeta kao pod e. \"objavljena tri nova znanstvena rada, od kojih je najmanje jedan objavljen u časopisu koji se referira u bazama WoS ili Scopus\". Predavači se bave stručnim radom i staviti kao jedan od uvjeta 3 nova znanstvena rada! je jako teško ispunjivo.\nOgraničavanje broja autora pod d. na maksimalno 3 je također prestrogo."]
[1884,"IVAN SABOL","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Čl 67 St 0 alineja e. \"objavljena tri nova znanstvena rada\" nejasno jel se pod nova misli na \"od zadnjeg izbora\" ili ukupno?"]
[1885,"SINIŠA ZORICA","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","st c) dodati stručnim i znanstvenim skupovima\nst e) tri znanstvena ili šest stručnih. Ipak se viši predavači bave stručnim radom.\nst g) Ne bi trebalo ograničiti broj autora obzirom da se studenti na stručnim studijima potiču na stručni rad koji se izlaže na stručnim skupovima. U takvom radu često sudjeluje veći broj studenata.\nst k) Stručni studiji često surađuju s gospodarstvom. Trebalo bi dodati nagradu/zahvalu poslovnih subjekata.\nst n) osmislio/izveo program cjeloživotnog učenja\nst o) Malo vjerojatno da će viši predavač zadovoljiti ovaj uvjet."]
[1886,"IVANA GRGIĆ","Posebni kriteriji,\nČlanak 67.","Kriteriji iz članka 67 se odnose i na postupak reizbora na radno mjesto predavača, pa ne bi li stoga u čl.67, pod b. trebalo pisati  \"mentorstvo studentima na najmanje pet završnih ili diplomskih radova, od toga najmanje dva nova mentorstva od zadnjeg izbora na nastavno radno mjesto predavača\".  Tekst je nejasan jer istovremeno pokušava spojiti kriterije za izbor na mjesto višeg predavača i kriterije za reizbor na mjesto predavača."]
[1887,"ANA KOVAČIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Broj posebnih kriterija koje pristupnik treba ispuniti za reizbor na radno mjesto višeg predavača treba smanjiti, jer se radi o nastavnom radnom mjestu. Maksimalni broj kriterija bi trebao biti tri."]
[1888,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Broj posebnih kriterija koje pristupnik treba ispuniti za reizbor na radno mjesto višeg predavača treba smanjiti, jer se radi o nastavnom radnom mjestu. Maksimalni broj kriterija bi trebao biti tri."]
[1889,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Kriteriji za reizbor nisu u potpunosti usklađeni s čl. 42. st. 3 ZVOZD-a koji propisuje ispunjavanje polovine Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto."]
[1890,"ŽELJANA MARIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke,\nnavedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1891,"KRISTINA ŠTEKOVIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1892,"LADA SARTORI","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Nedostaju kriteriji za reizbor u nastavno radno mjesto viši predavač"]
[1893,"DANIJELA PEZER","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Zašto nije navedena mogućnost reizbora u zvanje viši predavač za sva znanstvena područja/polja/grane već je istaknut reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika?"]
[1894,"BARBARA GAJ RISTIĆ","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG PREDAVAČA,\nKriteriji za reizbor","Poštovani, u članku 68. Kriteriji za reizbor u nastavno radno mjesto višeg predavača se ne spominju viši predavači u nastavnom zvanju općenito, nego samo viši predavači za poučavanje stranog jezika pa je nejasno koji su uvjeti za ponovni izbor u zvanje višeg predavača za nas ostale. Molim vas da me uputite jesam li nešto propustila ili tekst treba korigirati/nadopuniti."]
[1895,"IRENA GRUBICA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Čl. 68\nOvo bi trebao biti uvjet za reizbor za sve više predavače. \nNadalje, trebalo bi specificirati što se podrazumijeva pod 'polovina kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70.' S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, zbog velikog opterećenja u nastavi 'održana nastava na visokom učilištu, minimalno 600 kontakt sati u nastavi u razdoblju od izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, odnosno prethodnog reizbora na nastavno radno mjesto višeg predavača', bez objavljenih radova nakon prethodnog izbora/reizbora, te uz određeni broj posebnih kriterija, trebalo bi biti dovoljno kao obavezni kriterij za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača. S druge strane, ako neki viši predavači ne odrađuju tako veliku satnicu mogla bi im biti ponuđena mogućnost da uz minimalno 300 kontakt sati odrađene nastave umjesto preostalih 300 kontakt sati nastave mogu imati određeni broj objavljenih radova."]
[1896,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. za reizbor u višeg predavača navodi se da je potrebno ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. – tj. polovinu dodatnih kriterija. Nije jasno na što se odnosi “polovina kvantitativnih kriterija“! Je li riječ o 1. kriteriju, odnosno o broju kontakt sati (minimalno 300 kontakt sati) ili je se podrazumijeva i 2. kriterij? Treba jasno precizirati broj svih kriterija.\nTreba jasno definirati i kriterije za reizbor u višeg predavača, a ne samo kriterije za izbor u predavača savjetnika."]
[1897,"MARIJANA JURIŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","KOMENTAR: S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, broj kriterija bi trebalo sukladno tome prilagoditi\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1898,"JELENA HODAK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","KOMENTAR: S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, broj kriterija bi trebalo sukladno tome prilagoditi\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1899,"MIRNA VARGA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti tri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij,  mora ispuniti tri posebna kriterija.\n\nKOMENTAR\nBroj posebnih kriterija prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim kriterijima koje nastavnici jezika struke trebaju ispuniti."]
[1900,"MIRNA VARGA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja:\n\nKOMENTAR\nPotrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija."]
[1901,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68. Kriteriji za reizbor u višeg predavača\nZa reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja:…..\nKomentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke…"]
[1902,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68.\nKOMENTAR: Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija."]
[1903,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68  Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja:\n   U članku 68. za reizbor u višeg predavača navodi se da je potrebno ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. – tj. polovinu dodatnih kriterija. Trebalo bi eksplicirati u zagradama što to točno znači, jer je ovako nejasno na što se odnosi “polovina kvantitativnih kriterija“ - da li samo na 1. kriterij -  broj kontakt sati (minimalno 300 kontakt sati) ili je tu uključen i 2. kriterij, a ako jest, koliko je polovina od navedenih radova: npr. koliko je polovina od “3 znanstvena rada ili kombinirano“? Bilo bi mnogo jasnije kad bi se u zagradama precizirao broj kriterija.\n\nNe postoje kriteriji za reizbor u višeg predavača, nego su svi vezani uz kriterije za izbor u predavača savjetnika. To ne bi trebalo biti tako, trebalo bi se to odvojiti, tim više što se kriteriji za predavača savjetnika isključivo odnose na predavače stranih jezika, a predavača ima u svim strukama."]
[1904,"JURICA LOVRINČEVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. navedeni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača trebaju se odnositi na sve više predavače, a ne samo stranog jezika."]
[1905,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Nastavnici jezika struke imaju velik dio radnog vremena posvećen nastavi (mislim da je oko 67 %), samim time bi trebalo prilagoditi broj posebnih kriterija koje trebaju ispuniti u 20 % svoga radnog vremena posvećenog stručnom i znanstvenom radu (preostalih 10 % radnog vremena su instituc. obveze)."]
[1906,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Kako bi članak bio jasniji, potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija"]
[1907,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu.\n\nPrijedlog izmjene:\n-  ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1908,"ANA KOVAČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom!"]
[1909,"ANA KOVAČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68\nPrijedlog: ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij,  mora ispuniti tri posebna kriterija.\nObjašnjenje: Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi."]
[1910,"MIRNA PETANJEK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi."]
[1911,"MIRNA PETANJEK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti JEDAN poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti TRI posebna kriterija."]
[1912,"MIRNA PETANJEK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija"]
[1913,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl. 68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale\nstruke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog\njezika."]
[1914,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija.\nNedostaju kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, polje Kineziologija"]
[1915,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68:\n- U prvoj rečenici \"Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika“ treba obrisati „za poučavanje stranog jezika“, jer se kriterij odnosi na sve više predavače. Prijedlog teksta: \"Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, pristupnik mora ispuniti ...\""]
[1916,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija"]
[1917,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi."]
[1918,"MAJA SKENDŽIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Za nastavna zvanja nedostaje prijelazni period od stupanja na snagu šta bi značilo da za nastavna zvanja Nacionalni krtieriji stupaju na snagu ODMAH, prvi dan objave u \"Narodnim novinama\", a ne istekom 36 mjeseci od dana stupanja na snagu kako je navedeno za sve koji spadaju u članak 45. ovih Nacionalnih kriterija.\nOvo pod hitno treba promjeniti!!"]
[1919,"MAJA SKENDŽIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Za nastavno radno mjesto potrebno je smanjiti broj posebnih kriterija koje treba ispuniti. Radi se o nastavnom radnom mjestu."]
[1920,"MAJA SKENDŽIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68:Navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika,a nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke,\nTreba dodati i kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1921,"IVANA VODOGAZ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Za nastavno radno mjesto potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta."]
[1922,"ANTONIJA PRIMORAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U Čl. 68 trebalo bi biti specificirano - da li pola od svakog dodatnog kriterija iz čl. 70 (polovina broja održanih kontakt sati u nastavi i polovina broja objavljenih radova) ili se, npr. kao što je bilo u uvjetima Rektorskog zbora (NN br. 13 od 30.01.2012.), ukupan broj održanih sati u nastavi može zamijeniti objavljene radove. Npr. da li se polovina kvantitativnih kriterija može interpretirati kao ukupno ostvaren jedan kriterij (npr. minimalno 600 kontakt sati u nastavi), a da pritom za reizbor nije potrebno imati i objavljene radove, tim više što se u posebnim kriterijima u čl. 71 koji se mogu birati za reizbor navodi: c. objavljen najmanje jedan stručni ili znanstveni rad od prvog izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, pri čemu rad ne može biti prikaz. Iz mogućnosti odabira ovog posebnog kriterija proizlazi da polovina kriterija iz čl. 70 ne treba nužno uključivati i polovinu broja objavljenih radova.  \nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci\nProf. dr. sc. Antonija Primorac, pročelnica"]
[1923,"IVAN GRANIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Čl. 68. - Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1924,"ALEKSANDAR PUPAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1925,"JOSIPA ANTEKOLOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1926,"IVANA LUKICA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija."]
[1927,"IVANA LUKICA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1928,"SVETLANA BOŽIĆ FUŠTAR","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68:Navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika,a nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke,\nTreba dodati i kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1929,"NEVEN KARKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1930,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1931,"JASNA LULIĆ DRENJAK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U ovom članku navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Uvedite kriterije za kineziologe, imali ste ih, zašto su nestali?"]
[1932,"MARIJANA JURIŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Broj posebnih kriterija treba smanjiti. Radi se o nastavnom radnom mjestu."]
[1933,"GORDAN JANKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1934,"VJEKOSLAV ZRNO","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku su navedeni  kriteriji za reizbor na poziciju višeg predavača, s posebnim fokusom na poučavanje stranog jezika. Također, treba obuhvaćati i opće kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1935,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68: Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem - Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija.\nČlanak 68: - ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij - ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija. - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija - ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti tri posebna kriterija. (Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi.)"]
[1936,"ROMINA HERCEG","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke,\nnavedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1937,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1938,"NERA ŽIGIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Komentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke, navedeni su samo kriteriji za reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika."]
[1939,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij,  mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1940,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi."]
[1941,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija."]
[1942,"IVANA MARTINČEVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak 68. Kriteriji za reizbor u višeg predavača\nZa reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika, pristupnik mora ispuniti polovinu kvantitativnih kriterija potrebnih za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika iz članka 70. te broj posebnih kriterija iz članka 71. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja:…..\nKomentar na čl.68: Nedostaju kriteriji u reizbor u višeg predavača za sve ostale struke…"]
[1943,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti jedan poseban kriterij\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij,  mora ispuniti tri posebna kriterija."]
[1944,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Potrebno je precizno navesti što znači polovina kvantitativnih kriterija. Broj posebnih kriterija se treba prilagoditi nastavnom opterećenju i ostalim uvjetima koje nastavnici jezika struke trebaju prilagoditi."]
[1945,"JURICA NOVAKOVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Broj posebnih kriterija treba smanjiti jer se radi o nastavnom radnom mjestu."]
[1946,"DANIJELA PEZER","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Zašto nije navedena mogućnost reizbora u zvanje viši predavač za sva znanstvena područja/polja/grane već je istaknut reizbor višeg predavača za poučavanje stranog jezika?"]
[1947,"NENAD TOMAŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Matični odbor za područje prirodnih znanosti - polja geografije i geologije\nNejasno je kakvi su kriteriji kod reizbora na ovo radno mjesto u slučaju da se ne radi o višem predavaču za poučavanje stranog jezika. Naime, prethodni članak (67.) regulira posebne uvjete za izbor na radno mjesto višeg predavača, a u stavku 2. se izdvajaju posebni uvjeti koje još mora ispuniti viši predavač za poučavanje stranih jezika. Članak 68. spominje samo uvjete za reizbor na radno mjesto višeg predavača za podučavanje stranih jezika, dok za ostale više predavače se ne navode nikakvi uvjeti kod reizbora."]
[1948,"IVICA LOVRIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Nedostaju kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, općenito."]
[1949,"MARIJA JAKUŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","brisati \" za poučavanje stranog jezika\". Prijedlog teksta:  \"Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, pristupnik mora ispuniti ...\""]
[1950,"IVONA JUKIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku su navedeni kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, ali samo za poučavanje stranog jezika. Treba dodati i kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1951,"DOMAGOJA BULJAN BARBAČA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak propisuje kriterije za reizbor na radno mjesto višeg predavača isključivo za nastavu stranog jezika. Potrebno je proširiti odredbu kako bi obuhvatila i opće kriterije za reizbor višeg predavača."]
[1952,"MARKO MILETIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak govori o kriterijima za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, ali samo za poučavanje stranog jezika. Treba dodati i kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1953,"PETAR PEPUR","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","Članak govori o kriterijima za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača, ali samo za poučavanje stranog jezika. Treba dodati i kriterije za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača."]
[1954,"MARIO KEŠKIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Što je s kineziolozima? Ponovno se spominje samo strani jezici… što je sa ostalim  strukama kao što je kineziologija.\nU istom članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Nije jasno jesu li to ujedno i kriteriji za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača, općenito, te ne postoji ništa o kriterijima za reizbor kineziologa."]
[1955,"PETAR KERŽE","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Što je s kineziolozima?\nU istom članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Nije jasno jesu li to ujedno i kriteriji za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača, općenito, te ne postoji ništa o kriterijima za reizbor kineziologa."]
[1956,"VESNA ŠIRIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Što je s ostalim strukama?"]
[1957,"IVANA GRGIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 68.","U članku 68. navedeni su kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto višeg predavača za poučavanje stranog jezika. Nije jasno jesu li to ujedno i kriteriji za reizbor na nastavno mjesto višeg predavača, općenito."]
[1958,"TINA MIHOLJANČAN","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru pa sukladno dodati novi članak nakon članka 71. ili napisati novi stavak članka 71 koji glasi: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1959,"MARIJANA JURIŠIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru pa sukladno dodati novi članak nakon članka 71. ili napisati novi stavak članka 71 koji glasi: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1960,"JELENA HODAK","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Dodati stavak koji navodi da radno mjesto predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[1961,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Predlažem da su pridoda članak s tekstom u kojem će se navesti da radno mjesto predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[1962,"ANA KOVAČIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Navesti obavezno da nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1963,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1964,"TAJANA TOMAK","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru pa sukladno dodati novi članak nakon članka 71. ili napisati novi stavak članka 71 koji glasi: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1965,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1966,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Dodati novi članak gdje je pravno moguće koji izrijekom kaže: Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[1967,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru pa sukladno dodati novi članak nakon članka 71. ili napisati novi stavak članka 71 koji glasi: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[1968,"DANIJELA PEZER","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO MJESTO PREDAVAČA SAVJETNIKA","Što podrazumijeva radno mjesto predavača savjetnika? Da li predavač savjetnik podrazumijeva trajno zvanje? Ako nije riječ o trajnom zvanju, zašto ne postoji mogućnost reizbora na radno mjesto predavača savjetnika?\nObzirom da nigdje u tekstu nisu navedena dosadašnja radna mjesta profesor stručnog studija i profesor stručnog studija u trajnom izboru, da li je predavač savjetnik zamjena za navedena radna mjesta te se nužno ne uvjetuje akademski stupanj doktora znanosti već je samo povećan broj posebnih kriterija koji je potrebno ispuniti? Obzirom da je riječ o nastavnim zvanjima, napredovanje i na dosadašnjim radnim mjestima profesor stručnih studija, kao i trajni izbor istog, trebalo bi biti omogućeno bez posjedovanja akademskog stupnja doktora znanosti, jer uvjetovanjem doktorata uskraćuje se mogućnost napredovanja nastavnicima koji ispunjavaju većinu ostalih kriterija."]
[1969,"TINA MIHOLJANČAN","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","PRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija."]
[1970,"JELENA HODAK","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","KOMENTAR: S obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, sukladno tome prilagoditi broj posebnih kriterija:\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[1971,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Za predavača savjetnika nisu određeni prijelazni kriteriji, odnosno nije predviđeno što je s kandidatima koji su zbog nepostojanja uvjeta u posljednje dvije ipo godine zakonski bili prisiljeni reizabirati se u isto zvanje.\nPredlaže se da se u takvim slučajevima kandidatima odmah omogući izbor u zvanje predavača savjetnika kao da prošloga reizbora u zvanje višega predavača nije ni bilo. Napominjem da je odluka o obustavi reizbora stigla kasno, u trenutku kad su mnogi svoje reizbore već obavili u zakonski predviđenom roku."]
[1972,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Za predavača savjetnika nisu određeni uvjeti za reizbor."]
[1973,"SANJA MARINOV VRANJEŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Kao odgovor svim upitima i kritikama koje su upućene na činjenicu da je samo nastavnicima stranoga jezika omogućena treća stepenica napredovanja u nastavna zvanja. Nastavnici jezika struke za to su se sami izborili ukazujući na nelogičnosti i diskriminirani položaj budući da na mnogim sastavnicama sveučilišta nisu u mogućnosti biti birani u znanstveno-nastavna zvanja. Iz čitavoga niza razloga: čudnih kriterija raspodjele koeficijenata na sveučilištu kod kojih prioriteti nisu poznati, nedostatka potpore vlastitih institucija, tumačenja da njihove uloge na sveučilištu nisu znanstvene i sl. Kao zaposlenici na \"nematičnoj\" sastavnici nastavnici stranih jezika nisu niti u mogućnosti ispunjavati neke od znanstveno-nastavnih kriterija kao što su mentoriranje studentskih radova ili izdavanja radova u suradnji sa studentima. Napokon, novo zvanje je u zakonu od listopada 2022. i mnogi su nastavnici zakinuti nepostojanjem uvjeta za izbor u više zvanje već više od dvije ipo godine. U međuvremenu su se morali reizabirati u isto zvanje čak i slučajevima kad su imali uvjeta za docenta, a moguće i više. Posebno sam iznenađena komentarom Nezavisnoga sindikata znanosti i obrazovanja kojemu se udruga nastavnika jezika struke po ovome pitanju obraćala za potporu"]
[1974,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. stavak 2. točka 4.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj potrebnih posebnih kriterija s deset na osam."]
[1975,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. stavak 2. točka 3.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj potrebnih posebnih kriterija s osam na šest."]
[1976,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. stavak 2. točka 2.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj potrebnih posebnih kriterija sa šest na četiri."]
[1977,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. stavak 2. točka 1.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj potrebnih posebnih kriterija s četiri na dva."]
[1978,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Sindikat smatra da je hitno potrebno ispraviti propust iz Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti koji nije predvidio mogućnost napredovanja na treću stepenicu za radna mjesta predavača osim u slučaju predavača stranih jezika. Za sva nastavna radna mjesta na sveučilištima, osim predavača koji ne podučavaju strane jezike (npr. statistika i matematika, informacijske znanosti itd.), predviđene su tri stepenice za napredovanje, čime su predavači u ostalim područjima diskriminirani. Sindikat stoga predlaže Nacionalom vijeću da Nacionalnim kriterijima propiše kriterije za napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika za sva područja i polja, tako da se Nacionalni kriteriji ne moraju mijenjati kada se propust iz Zakona otkloni. Odnosno, smatramo da predložene posebne kriterije treba oblikovati tako da su jednako primjenjivi za sva područja i polja."]
[1979,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti četiri posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti deset posebnih kriterija. \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija. \n\nKOMENTAR\nTreba smanjiti broj posebnih kriterija jer se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne znanstvenom."]
[1980,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Predlažemo da se svim višim predavačima koji zadovoljavaju opće i posebne kriterije omogući napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika."]
[1981,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n• ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti 2 posebna kriterija\n• ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti 4 posebna kriterija\n• ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti 5 posebnih kriterija\n• ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti 6 posebnih uvjeta"]
[1982,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. Stavak 2 - vezano uz prijedlog novog teksta: U tom bi slučaju bilo realno da netko tko nema magisterij ili doktorat može ostvariti 6 posebnih uvjeta: npr. uvjet b, c, d, h, v. Ovih navedenih 6 uvjeta moguće je ostvariti, a sve drugo puno teže jer ne ovisi nužno o zaposleniku, a neke stvari niti ne može ostvariti. Najvažniji argument za smanjenje broja posebnih uvjeta (također i u slučaju izbora u višeg predavača) jest što se radi o nastavnim zvanjima kod kojih je nastavno opterećenje veće nego kod znanstvenog-nastavnih zvanja. Broj posebnih uvjeta bi trebao odražavati činjenicu da je nastava naša primarna djelatnost i koliko god je znanstveni aspekt  dobrodošao, on nije nužan za ono što mi radipredavač."]
[1983,"JURICA LOVRINČEVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Mišljenja sam kako bi se trebalo svim višim predavačima koji zadovoljavaju opće i posebne uvjete omogućiti napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika."]
[1984,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","I u ovom članku prilagoditi broj posebnih uvjeta s obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu (oko 67 % radnog vremena je u nastavi); također preoblikovati st. 3. jer bez kvalifikacije, tj. diplome stranog jezika; nije moguće biti izabran na radno mjesto predavača/višeg predavača/pred. savjetnika stranog jezika struke"]
[1985,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Prijedlog : stavak 3. : Ako pristupnik nema kvalifikaciju iz područja odnosno polja za koje se izabire na nastavno radno mjesto predavača savjetnika, tada na temelju objavljenih znanstvenih odnosno stručnih radova stručno povjerenstvo procjenjuje njegovu kvalificiranost za područje odnosno polje izbora na radno mjesto. \nKomentar: Ponovno se i u ovom stavku postavlja pitanje legitimnosti, zakonitosti i opravdanosti izbora pristupnika na nastavno mjesto predavača savjetnika bez odgovarajuće kvalifikacije za polje i područje u koje se izabire. Isto povlači brojne implikacije vezane za kvalitetu nastavnog procesa i vjerodostojnost, integritet i svrsihodnost akademskog obrazovanja!!!"]
[1986,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nBudući da za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača i predavača savjetnika nije propisan doktorat kao nužni opći uvjet, postavlja se pitanje zbog čega postoje ovako velike razlike u broju uvjeta s obzirom na razinu obrazovanja, a posebno zašto postoje velike razlike između nastavnika sa završenim diplomskim ili integriranim sveučilišnim studijem i poslijediplomskim specijalističkim studijem. Općenito broj posebnih uvjeta treba smanjiti, jer se radi o nastavnim radnim mjestima.\n\nZa reizbor na nastavno radno mjesto Predavač savjetnik predlažemo da pristupnik treba ispuniti pola kriterija od onih koji su navedeni za izbor na radno mjesto predavač savjetnik."]
[1987,"MARIETA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[1988,"KRISTINA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[1989,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu , ne znanstvenom.\n\nPrijedlog izmjene: \n\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[1990,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Broj posebnih kriterija treba smanjiti jer se radi o nastavnom radnom mjestu."]
[1991,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2 \nPrijedlog: (2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija. \nObjašnjenje: Potrebno je svakako SMANJITI broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom!"]
[1992,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69\n(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim\nakademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti ČETIRI posebnih kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti ŠEST posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti OSAM posebnih kriterija."]
[1993,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[1994,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno definirati koje tijelo vrši prvi izbor u predavača savjetnika"]
[1995,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69:\n- Brisati \" za poučavanje stranog jezika\". Prijedlog teksta: \"Na nastavno radno mjesto predavača savjetnika na sveučilištu može se izabrati pristupnik koji ispunjava ...\""]
[1996,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti DVA posebna kriterija\n\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti ČETIRI posebnih kriterija\n\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti ŠEST posebnih kriterija\n\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti OSAM posebnih kriterija."]
[1997,"MARIJANA BIRTIĆ VUČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. Članak 69, Stavak 2: Obzirom da se radi o nastavnom, a ne o znanstvenom radnom mjestu, potrebno je drastično smanjiti broj posebnih kriterija (maksimalno 6)."]
[1998,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69. Članak 69, Stavak 2: Obzirom da se radi o nastavnom, a ne o znanstvenom radnom mjestu, potrebno je drastično smanjiti broj posebnih kriterija (maksimalno 6)."]
[1999,"IVANA ČIZMIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2: Obzirom da se radi o nastavnom, a ne o znanstvenom radnom mjestu, potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta."]
[2000,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nBudući da za izbor na nastavno radno mjesto višeg predavača i predavača savjetnika nije propisan doktorat kao nužni opći uvjet, postavlja se pitanje zbog čega postoje ovako velike razlike u broju uvjeta s obzirom na razinu obrazovanja, a posebno zašto postoje velike razlike između nastavnika sa završenim diplomskim ili integriranim sveučilišnim studijem i poslijediplomskim specijalističkim studijem. Općenito broj posebnih uvjeta treba smanjiti, jer se radi o nastavnim radnim mjestima.\n\nZa reizbor na nastavno radno mjesto Predavač savjetnik predlažemo da pristupnik treba ispuniti pola kriterija od onih koji su navedeni za izbor na radno mjesto predavač savjetnik"]
[2001,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2 Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[2002,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[2003,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[2004,"EDITA ŠALOV","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[2005,"MARINA MATAS GOTOVAC","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Predlažem da se svim višim predavačima koji zadovoljavaju opće i posebne kriterije omogući napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika. Nema razloga da je to omogućeno samo za nastavnike stranih jezika, tim više što viši predavači ne mogu napredovati na radno mjesto docenta pa do mirovine ostaju \"zamrznuti\" na radnim mjestima viših predavača."]
[2006,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2: Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: - ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija - ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija - ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija - ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[2007,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[2008,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[2009,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(2) Broj posebnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika: \n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti odnosno doktora umjetnosti, mora ispuniti dva posebna kriterija \n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti odnosno magistra umjetnosti, mora ispuniti četiri posebnih kriterija \n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti šest posebnih kriterija \n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti osam posebnih kriterija."]
[2010,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Članak 69, Stavak 2 Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[2011,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne znanstvenom."]
[2012,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Potrebno je smanjiti broj posebnih uvjeta jer se radi o nastavnom radnom mjestu, ne znanstvenom."]
[2013,"DANIJELA PEZER","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Zašto nije omogućeno napredovanje za sva znanstvena područja/polja/grane već je istaknut izbor predavača savjetnika samo za poučavanje stranog jezika?"]
[2014,"MARIJA JAKUŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","Zašto se radno mjesto predavača savjetnika odnosi samo na strane jezike? Ne bi li trebalo dopustiti napredovanje i u ostalim područjima znanosti?\nBrisati \" za poučavanje stranog jezika\". Prijedlog teksta: \"Na nastavno radno mjesto predavača savjetnika na sveučilištu može se izabrati pristupnik koji ispunjava ...\"\nStavak (3), potrebno je specificirati vrstu i broj radova te koautorstvo."]
[2015,"MARIO KEŠKIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Na nastavno radno mjesto predavača savjetnika za poučavanje stranog jezika I KINEZIOLOGA na sveučilištu može se izabrati…"]
[2016,"PETAR KERŽE","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Na nastavno radno mjesto predavača savjetnika za poučavanje stranog jezika I KINEZIOLOGA na sveučilištu može se izabrati..."]
[2017,"VESNA ŠIRIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Predlažem da se svim višim predavačima koji zadovoljavaju opće i posebne kriterije omogući napredovanje na radno mjesto predavača savjetnika."]
[2018,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 69.","(1) Na nastavno radno mjesto predavača savjetnika za poučavanje stranog jezika I KINEZIOLOGA na sveučilištu može se izabrati ..."]
[2019,"JELENA HODAK","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","KOMENTAR: dodati da se radi o kumulativnom broju objavljenih radova\n\nČlanak 70. Stavak 2 \nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nDodatni kriteriji su:\n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2020,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. stavak 1. točka 2.\nKOMENTAR: Predlaže se smanjiti broj recenziranih stručnih radova sa šest na pet, odnosno smanjiti broj objavljenih znanstvenih radova s tri na dva, s obzirom da je riječ o nastavnom radnom mjestu na kojem većina opterećenja treba biti u nastavi, a ne pisanju znanstvenih i stručnih radova."]
[2021,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","S obzirom da resorni zakon nije definirao da je radno mjesto predavača savjetnika radno mjesto u trajnom izboru, potrebno je do donošenja ovih Nacionalnih kriterija pribaviti odgovarajuće tumačenje zakona, te sukladno njemu definirati uvjete reizbora za radno mjesto predavača savjetnika."]
[2022,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2\n„- objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.“\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2023,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","I ovdje se radi o kumulativnom broju objavljenih radova, stoga to treba navesti u tekstu."]
[2024,"MARIETA DJAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Dodatni kriteriji su:\n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2025,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku\n\nPrema predloženom članku 70. stavku 1. podstavku 2. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika su: „objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto“.\nMisli li se pod ovim kriterijem kumulativno šest radova?\n\nPredlaže se da u članku 70. stavku 1. podstavak 2. glasi:\n„-objavljeno najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.“.\n\nS obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatramo da je naš prijedlog s manjim brojem radova primjeren."]
[2026,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Budući da se radi o nastavnom radnom mjestu primjereno je smanjiti broj radova koji se traže. Nadalje, treba jasno navesti KUMULATIVNO.\n\nPrijedlog izmjene: \n\n- kumulativno objavljeno najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2027,"ANA KOVAČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70.\nStavak 2 \nUmjesto „- objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.“ \nPrijedlog: Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2028,"MIRNA PETANJEK","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2 Dodatni kriteriji su:\n- KUMULATIVNO objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2029,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Stavak 2:  Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.  \nOvdje se radi o kumulativnom ispunjenju uvjeta, ali smatramo da je potrebno jednoznačno naznačiti kako ne bi došlo do nerazumijevanja."]
[2030,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","- KUMULATIVNO objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2031,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Predlaže se da u članku 70.  stavku 1. podstavak 2. glasi:\n„-kumulativno objavljeno najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.“.\nS obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatram da je ovaj prijedlog s manjim brojem radova primjeren."]
[2032,"MARIJANA BIRTIĆ VUČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2: Dodatni kriteriji su: - kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2033,"IVANA ČIZMIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2: Dodatni kriteriji su: - kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2034,"MATEJ TRPIN","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPrema predloženom članku 70.  stavku 1. podstavku 2. dodatni kriteriji za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika su: „objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto“.\nMisli li se pod ovim kriterijem kumulativno šest radova?\n\nPredlaže se da u članku 70.  stavku 1. podstavak 2. glasi:\n„-objavljeno najmanje četiri recenzirana stručna rada, ne računajući prikaze, ili dva znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto.“.\n\nS obzirom da se radi o nastavnom radnom mjestu, a ne o znanstvenom smatramo da je naš prijedlog s manjim brojem radova primjeren."]
[2035,"TAJANA TOMAK","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2  Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2036,"IVANA LUKICA","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2. Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2037,"MIRNA VARGA","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2\nDodatni kriteriji su: - kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2038,"MARIJANA JURIŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2  Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2039,"EDITA ŠALOV","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2: Dodatni kriteriji su: - kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2040,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2: Dodatni kriteriji su: - kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2041,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2042,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. Stavak 2  Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2043,"JURICA NOVAKOVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Članak 70. stavak 2\ndodati \"kumulativno\" objavljeno..."]
[2044,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","Dodatni kriteriji su: \n- kumulativno objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova, ne računajući prikaze, ili tri znanstvena rada ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni rad zamjenjuje dva stručna rada s doprinosom pristupnika u području odnosno polju izbora na nastavno radno mjesto."]
[2045,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 70.","U članku 70. kao jedan od obveznih dodatnih kriterija za izbor u radno mjesto predavača savjetnika navodi se \"objavljeno najmanje šest recenziranih stručnih radova ili tri znanstvena rada ili kombinirano...\"\nNo, u članku 71. kao jedan od posebnih kriterija navodi se \" c. objavljen najmanje jedan stručni ili znanstveni rad od prvog izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, pri čemu rad ne može biti prikaz\"\nUvidom u tekst ćlanka 70. nije jasno odnosi li broj znanstvenih i stručnih radova zahtijevanih za ispunjenje dodatnog kriterija na vremenski period od zadnjeg izbora ili reizbora na radno mjesto višeg predavača ili od prvog izbora na radno mjesto višeg predavača."]
[2046,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1q: Treba uključiti znanstvene projekte."]
[2047,"TINA MIHOLJANČAN","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak nakon članka 71.\nPrijedlog teksta:\nNakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora.\nKOMENTAR: Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2048,"IRENA GRUBICA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d\nTrebalo bi dodatno objasniti što se točno podrazumijeva pod stručno usavršavanje, odnosno trebalo bi pisati kao u uvjetima Rektorskog zbora (NN br. 13 od 30.01.2012.) 'sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama, tečajevima, webinarima i sl. s odgovarajućom potvrdom. Umjesto 'institucionalno ovjerenom potvrdom' trebalo bi pisati kao u uvjetima Rektorskog zbora  (NN br. 13 od 30.01.2012.) s ‘odgovarajućom potvrdom’ ili samo 'potvrdom'. Npr. strukovna udruženja izdaju odgovarajuće potvrde ali nisu institucije. Formulaciju 'institucionalno ovjerenom potvrdom' zamijeniti 'odgovarajućom potvrdom' ili samo 'potvrdom' drugdje u tekstu. \n\nČlanak 71 Stavak 1 Alineja h\ntrebalo bi dodati organizacija gostovanja stranih i/ili domaćih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama \n\nČlanak 71 Stavak 1 Alineja f\numjesto 'institucionalno ovjerenom potvrdom' trebalo bi pisati kao u uvjetima Rektorskog zbora  (NN br. 13 od 30.01.2012.) s ‘odgovarajućom potvrdom’ ili samo potvrdom. Npr. časopisi izdaju odgovarajuće potvrde ali nisu institucije \n\nU Članak 71 Stavak 1 među posebne kriterije trebalo bi dodati mentoriranje završnih ili diplomskih radova, što je bio jedan od mogućih uvjeta Rektorskog zbora (NN br. 13 od 30.01.2012.)\n\nČlanak 71 Stavak 2\nzbog nelektoriranog teksta, dogodila se greška u definiranju međunarodnog znanstvenog skupa. Pretpostavljam da se mislilo na definiciju kao u čl. 57 (2): Pod pojmom » međunarodni skup « u ovom članku podrazumijeva se skup koji ima barem jedan odbor sastavljen od članova iz najmanje tri države uključujući i državu gdje se održava odnosno skup na kojem sudjeluju sudionici iz najmanje pet država. Međutim, govori li se o minimumu, prijedlog je: “…da skup ima barem jedan odbor sastavljen od članova iz najmanje dvije države uključujući i državu održavanja odnosno skup na kojem sudjeluju sudionici iz najmanje tri države.“ Na  međunarodnim skupovima organiziranim npr. u Velikoj Britaniji  u odborima su često samo znanstvenici iz Velike Britanije i SAD-a, i često sudjeluju npr. samo državljani Velike Britanije, SAD-a i možda jedan od sudionika iz Europe. Prema postojećoj definiciji to se ne bi priznao kao međunarodni skup, što svakako ne bi bilo u redu."]
[2049,"MARIJANA JURIŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71. \nALINEJA d: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\"\nALINEJA d: dodati \"pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar\"\nALINEJA f: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\""]
[2050,"JELENA HODAK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71:\nALINEJA d: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\"\nALINEJA d: dodati \"pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar\"\nALINEJA f: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\"\nALINEJA i: dodati \"u zimskoj ili ljetnoj školi\"\nALINEJA o: dodati i mogućnost priznanja/nagrada sveučilišnih sastavnica i visokih učilšta. Prijedlog promjene teksta \"... smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice, visoka učilišta, državna tijela...\"\nALINEJA s: dodati mogućnost znanstvenog projekta. Prijedlog promjene teksta: \"...ovjerenog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu....\"\nALINEJA cc: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\"\nALINEJA dd: \"institucionalno ovjerenom potvrdom\" promijeniti u: \"što se dokazuje potvrdom\"\nALINEJA ee: brisati riječ \"predavača\"\nALINEJA ff: među aktivnosti dodati \"rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\"\n\nDodati stavak ili članak u kojem se navodi da zvanje predavača savjetnika ne podliježe reziboru."]
[2051,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71. stavak 1. točka ff.\nKOMENTAR: Predlaže se dodati novi posebni kriterij koji se odnosi na vođenje društvenih mreža ustanove."]
[2052,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71. stavak 1. točka ff.\nKOMENTAR: Predlaže se dodati novi posebni kriterij koji se odnosi na rad u tijelima ustanove zaduženim za promidžbu ustanove."]
[2053,"MIRNA VARGA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 98.\nDodati alineju 2\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija.\n\nKOMENTAR\nNedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta pa ju je neophodno dodati."]
[2054,"MIRNA VARGA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak nakon članka 71.\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nNakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora.\n\nKOMENTAR\nZvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2055,"MIRNA VARGA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1\nAlineja ff\nff. sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju nakon prethodnog izbora na radno mjesto višeg predavača, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti: \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nTreba dodati:\nDodati: rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta"]
[2056,"MIRNA VARGA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1\nAlineja d\nd. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nd. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje potvrdom \n\nKOMENTAR\nPotrebno je dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja.\nWebinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde.\n\nAlineja f\nf. recenzenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nf. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje potvrdom \n\nAlineja i.\n „i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi“\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n„i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“\n\nAlineja j\nj. predsjednik odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača \n\nAlineja o\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika radova ili dvije zbirne znanstvene knjige \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige \n\nAlineja p\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta,  državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n\nAlineja p\np. .. a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta…\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\n„ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…“ \n\nAlineja q\nq. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu ili voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja ili stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\nKOMENTAR\nOvaj kriterij je potrebno definirati kao tri odvojena kriterija  jer je riječ o različitim aktivnostima.\n\nAlineja s\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\n\nAlineja aa\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\n\nAlineja cc\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\n\nAlineja ee\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu predavača \n\nPRIJEDLOG NOVOG TEKSTA\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu"]
[2057,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak nakon članka 71.\nPrijedlog teksta: \nNakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora.\nKOMENTAR: Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2058,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71.\nStavak 1\nPrijedlog novog teksta za aa., cc., ee.\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu"]
[2059,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, stavak 2 - Ako je na skupu samo jedan inozemni sudionik, onda se on ne može tretirati kao “domaći skup“. Ali, jasno, potrebno je definirati neki minumum inozemnih sudionika. Pitanje je na kojoj osnovi se određuju kriteriji: je li u definiranju međunarodne naravi skupa važniji “broj zemalja“ ili realno prisutan određeni “broj inozemnih sudionika“?\n\nGovori li se o minimumu, prijedlog je:\n “…da skup ima barem jedan odbor sastavljen od članova iz najmanje dvije države uključujući i državu održavanja odnosno skup na kojem sudjeluju sudionici iz najmanje tri države.“\n \nNaime, može se dogoditi da na nekom manjem stručnom skupu bude pet inozemnih sudionika, od kojih su dva iz iste zemlje – i u tom slučaju skup održan kao takav - “međunarodni“ – neće se priznati. Treba svakako uzeti u obzir da se organiziraju i manji međunarodni stručni skupovi."]
[2060,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1q - Neki predavači, viši predavači ili predavači savjetnici sudjeluju i na znanstvenim projektima jer imaju doktorate ili magisterije."]
[2061,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1q - uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu ili znanstvenom projektu (dodati) ili voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja ili stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom."]
[2062,"ANITA HRNJAK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2063,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","članak 71. stavak ( g) \"organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje\"\nPredlažem razdvajanje ovog kriterija na dva pojedinačna jer je neopravdano i nelogično da oba uvjeta moraju biti ispunjena za zadovoljenje navedenog kriterija. Radi se o dvije zasebne i kompleksne nastavne aktivnosti i kao takve moraju biti i definirane."]
[2064,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","čLanak 71. stavak ( g) \"organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje\"\nPredlažem razdvajanje ovog kriterija na dva pojedinačna jer je neopravdano i nelogično da oba uvjeta moraju biti ispunjena za zadovoljenje navedenog kriterija. Radi se o dvije zasebne i kompleksne nastavne aktivnosti i kao takve moraju biti i definirane."]
[2065,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Prijedlog članka 71. stavak h. \"organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama\"\nPredlažemo da se uz pridjev \"stranih\" dodaju i veznici \"ili\"/\"i\" i pridjev \"domaćih\" kako bi mogli uključiti i domaće predavače s drugih domaćih institucija i predavače iz struke u naš nastavni proces i naše studente jednako izložiti stručnom i profesionalnom znanju i domaćih i stranih stručnjaka predavača. U protivnome, smatramo da podliježemo nedopustivom diskriminatornom ponašanju.\nDakle, ovaj stavak bi trebao glasiti: \"organizacija gostovanja stranih ili/i domaćih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama\""]
[2066,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71., st. 1., al. q - predlaže se da se kriteriji razdvoje u zasebne točke"]
[2067,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71., st. 1., al. j -  predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača"]
[2068,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Prijedlog članka 71. stavak h. \"organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama\" \nPredlažemo da se uz pridjev \"stranih\" dodaju i veznici \"ili\"/\"i\" i pridjev \"domaćih\" kako bi mogli uključiti i domaće predavače s drugih domaćih institucija i predavače iz struke u naš nastavni proces i naše studente jednako izložiti stručnom i profesionalnom znanju i domaćih i stranih stručnjaka predavača. U protivnome, smatramo da podliježemo nedopustivom diskriminatornom ponašanju.\nDakle, ovaj stavak bi trebao glasiti: \"organizacija gostovanja stranih ili/i domaćih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama\""]
[2069,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71., st. 1., al. p -  ... istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, VISOKA UČILIŠTA,  državna tijela ..."]
[2070,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71., st. 1., al. o -  uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ILI STRUČNE knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige"]
[2071,"MARIETA DJAKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","j. predsjedništvo PROGRAMSKOM I/ILI ORGANIAZCIJSKOM odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u PROGRAMSKOM I/ILI ORGANIZACIJSKOM odboru najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto PREDAVAČA ILI višeg predavača\n\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ILI STRUČNE knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika radova ili dvije zbirne znanstvene knjige\n\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, SVEUČILIŠNE SASTAVNICE, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\n\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom ILI ZNANSTVENOM projektu\nq2 ULOGA voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3 ULOGA VODITELJA ODNOSNO IZVODITELJA stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ILI ZNANSTVENOG projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\n\n\n\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama ŠTO SE DOKAZUJE POTVRDOM\n\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\n\n\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\n\nff. sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju nakon prethodnog izbora na radno mjesto višeg predavača, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\n\n- javna popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice\n\n- znanstveni popularni članci\n\n- Festival znanosti, Europska noć istraživača, Dani otvorenih vrata (visokog učilišta ili znanstvenog instituta), smotra Sveučilišta i slične prigodne manifestacije\n\n- rad u stručnim tijelima časopisa za popularizaciju znanosti\n\n- edukacijski znanstveni projekti\n\n- znanstvene aktivnosti „građanske znanosti“ ( citizen science ) u kojoj su građani, u sklopu znanstvenog projekta pristupnika, dobrovoljno sudjelovali u prikupljanju podataka, njihovoj analizi i diseminaciji ili kroz (su)financiranje znanstvenih aktivnosti"]
[2072,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPitanja :\n1.\nc. objavljen najmanje jedan stručni ili znanstveni rad od prvog izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, pri čemu rad ne može biti prikaz\n\nRadi li se o dodatnom stručnom ili znanstvenom radu u odnosu na obvezne objavljene radove iz članka 70.?\n\n2.\nk. održana nastava u minimalnom obimu od 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati jednog ili više kolegija na suradničkoj ustanovi\n\nŠto se podrazumijeva pod \"suradnička ustanova\"?\n\n\nPrijedlog izmjena:\nj. predsjedništvo u odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u odboru najmanje jednog znanstvenog odnosno stručnog skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg predavača\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje jednog zbornika radova ili jedne zbirne znanstvene knjige\n\nq. - Ovaj kriterij treba definirati kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti:\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\nv. uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta, ustrojstvene jedinice sveučilišta, odnosno Centra za jezike, ili sastavnice u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl.\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika (smatramo da nije potrebno navesti radno mjesto koje je niže od radnog mjesta za koje se pristupnik bira)\n\n\nPrijedlog dodatnih kriterija:\n- rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\n- predsjedništvo povjerenstva za izbor ili reizbor na nastavno radno mjesto\n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta\n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje temeljeno na posebnom propisu odnosno odredbama posebnih ovlaštenih tijela kao što su Agencija za strukovono obrazovanje i osposobljavanje, ministarstava, komore, strukovna udruženja i sl."]
[2073,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Pitanja : \n1. \nc. objavljen najmanje jedan stručni ili znanstveni rad od prvog izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, pri čemu rad ne može biti prikaz \n\nRadi li se o dodatnom stručnom ili znanstvenom  radu u odnosu na obvezne objavljene radove iz članka 70.?\n\n2. \nk. održana nastava u minimalnom obimu od 150 standardnih ekvivalentnih radnih sati jednog ili više kolegija na suradničkoj ustanovi \n\nŠto se podrazumijeva pod \"suradnička ustanova\"?\n\n\nPrijedlog izmjena: \nj. predsjedništvo u odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u odboru najmanje jednog znanstvenog odnosno stručnog skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg predavača \no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje jednog zbornika radova ili jedne zbirne znanstvene knjige \n\nq. - Ovaj kriterij treba definirati kao tri odvojena kriterija  jer su to različite aktivnosti:\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\nv. uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta, ustrojstvene jedinice sveučilišta, odnosno Centra za jezike,  ili sastavnice u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl. \nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika\n\nPrijedlog dodatnih kriterija: \n- rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\n- predsjedništvo povjerenstva za izbor ili reizbor na nastavno radno mjesto\n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta \n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje temeljeno na posebnom propisu odnosno odredbama posebnih ovlaštenih tijela kao što su Agencija za strukovono obrazovanje i osposobljavanje, ministarstava, komore, strukovna udruženja i sl."]
[2074,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","c. objavljen najmanje jedan stručni ili znanstveni rad od prvog izbora na nastavno radno mjesto višeg predavača, pri čemu rad ne može biti prikaz \n\nRadi li se o dodatnom stručnom ili znanstvenom  radu u odnosu na obvezne objavljene radove (6 stručnih ili 3 znanstvena) iz Čl. 70 ?"]
[2075,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","ee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika"]
[2076,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","v.  Uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta ili sastavnice, ustrojstvene jedinice sveučilišta, odnosno Centra za jezike, u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl."]
[2077,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom"]
[2078,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","o. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje jednog zbornika radova ili jedne zbirne znanstvene knjige"]
[2079,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","j. predsjedništvo u odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u odboru najmanje jednog znanstvenog odnosno stručnog skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg predavača"]
[2080,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","u. Funkcija koju djelatnici u nastavnim zvanjima mogu ostvariti, a često oni koji rade kao nastavnici jezika struke ne mogu biti voditelji studija jer nisu na matičnim fakultetima. Također, kao predstojnici zavoda sudjeluju u dekanskom kolegiju koje je savjetodavno tijelo dekana, tako da bi trebali biti u ovom rangu."]
[2081,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, al.ff ff. sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju nakon prethodnog izbora na radno mjesto višeg predavača, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\nDodati i vođenje društvenih mreža fakulteta\nOvo reflektira stvarna zaduženja!"]
[2082,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak nakon članka 71.  \nNakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora.\nZvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2083,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\nOvo reflektira stvarna zaduženja!"]
[2084,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, al.ff ff. sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju nakon prethodnog izbora na radno mjesto višeg predavača, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:  \nDodati:\n-rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\nOvo reflektira stvarna zaduženja!"]
[2085,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja i.  Prijedlog: „i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja j Prijedlog: j. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača \nČlanak 71, Stavak 1, Alineja o Prijedlog: o. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige \nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p Prijedlog: p. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta,  državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p Prijedlog:„ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…“  \nČlanak 71, Stavak 1, q \nPrijedlog: q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom \nObjašnjenje: Predlažemo da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija  jer su to različite aktivnosti.\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja s Prijedlog: s. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca \nČlanak 71, Stavak 1, Prijedlog dodati: aa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom \nČlanak 71, Stavak 1, Alineja cc Prijedlog: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja ee Prijedlog: ee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu"]
[2086,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja f Umjesto: recenzenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \n Prijedlog: recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom"]
[2087,"ANA KOVAČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d\n Umjesto: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom  \nPrijedlog: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \n Objašnjenje: Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja. Webinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde."]
[2088,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak nakon članka 71.\nNakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[2089,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, stavak 1, f\nizbaciti riječ \"institucionalno\" \nČlanak 71, stavak 1, j\n\"na prethodno nastavno radno mjesto predavača ILI VIŠEG PREDAVAČA\"\nČlanak 71, stavak 1, o\n\"uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili STRUČNE knjige\"\nČlanak 71, stavak 1, p\n\"istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, SVEUČILIŠNE SASTAVNICE\"\nČlanak 71, stavak 1, s\n\"najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog ili ZNANSTVENOG projekta\"\nČlanak 71, stavak 1, aa\n\"objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\" pa dodati \"što se dokazuje potvrdom\".\nČlanak 71, stavak 1, cc\n\"objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\" - bez riječi \"institucionalno\"\nČlanak 71, stavak 1, ee\n\"održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\" - bez riječi \"predavača\"\nNavesti da zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2090,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1\nd. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i WEBINAR , što se dokazuje potvrdom\nf. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje potvrdom\ni. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi\nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\n„ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\nff. Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta"]
[2091,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1,\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom"]
[2092,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","d. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje potvrdom"]
[2093,"MIRNA PETANJEK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja."]
[2094,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, alineja d: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje potvrdom  \nDodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja. Webinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde.\nStavak 1, alineja f: recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje potvrdom \nStavak 1, alineja j: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača \nStavak 1, alineja p: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta,  državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n…istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…\nStavak 1, alineja s: uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca Opet institucijski ovjerenog. U alineji q. kriterij nije tako formuliran pa ih je potrebno uskladiti\nStavak 1, alineja aa: lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nStavak 1, alineja cc: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se što se dokazuje potvrdom\nPotrebno dodati novi članak nakon članka 71: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika, ne provodi se postupak reizbora. Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2095,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","U članku 71. stavku 1. koji uređuje dodatne kriterije za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika predlaže se izmijeniti podstavke d., f., i., p., j., k., o., q., v., y. aa., cc. i ee. tako da izmijenjeni glase:\n“d. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje potvrdom”\n“f. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje potvrdom\n“i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“\n-  „j. predsjedništvo u odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u odboru najmanje jednog znanstvenog odnosno stručnog skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg predavača“\n- „o. uredništvo ili kouredništvo zbirne stručne ili znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje jednog zbornika radova ili jedne zbirne stručne ili znanstvene knjige“ \n- “p: …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice, ustrojstvene jedinice …“\n- q Predlažem da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti\n„q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu \n-q2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\n-q3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom“\n-„v. uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta, ustrojstvene jedinice sveučilišta, odnosno Centra za jezike,  ili sastavnice u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl. „\n- “y. Predlažem da se ovaj kriterij definira kao više odvojenih kriterija, jer se radi o različitim aktivnostima\n- “aa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom”\n- “cc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom”\n- „ee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika”\n\n Predlažem da se dodaju novi kriterij:  \n- rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\n- predsjedništvo povjerenstva za izbor ili reizbor na nastavno radno mjesto\n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta \n- uvođenje novog programa cjeloživotnog učenja uz odobrenje temeljeno na posebnom propisu odnosno odredbama posebnih ovlaštenih tijela kao što su Agencija za strukovono obrazovanje i osposobljavanje, ministarstava, komore, strukovna udruženja i sl.redsjedništvo povjerenstva za izbor ili reizbor na nastavno radno mjesto"]
[2096,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","j. predsjedništvo PROGRAMSKOM I/ILI ORGANIAZCIJSKOM odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u PROGRAMSKOM I/ILI ORGANIZACIJSKOM odboru najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto PREDAVAČA ILI  višeg predavača\n\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ILI STRUČNE knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika radova ili dvije zbirne znanstvene knjige\n\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, SVEUČILIŠNE SASTAVNICE, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\n\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom ILI ZNANSTVENOM projektu \nq2 ULOGA voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja \nq3 ULOGA VODITELJA ODNOSNO IZVODITELJA stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\n\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ILI ZNANSTVENOG projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\n\n\n\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama ŠTO SE DOKAZUJE POTVRDOM\n\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\n\n\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu \n\nff. sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju nakon prethodnog izbora na radno mjesto višeg predavača, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\n\n- javna popularno-znanstvena predavanja, tribine, radionice\n\n- znanstveni popularni članci\n\n- Festival znanosti, Europska noć istraživača, Dani otvorenih vrata (visokog učilišta ili znanstvenog instituta), smotra Sveučilišta i slične prigodne manifestacije\n\n- rad u stručnim tijelima časopisa za popularizaciju znanosti\n\n- edukacijski znanstveni projekti\n\n- znanstvene aktivnosti „građanske znanosti“ ( citizen science ) u kojoj su građani, u sklopu znanstvenog projekta pristupnika, dobrovoljno sudjelovali u prikupljanju podataka, njihovoj analizi i diseminaciji ili kroz (su)financiranje znanstvenih aktivnosti\n\n- stvaranje audio-vizualnog sadržaja\n- RAD U ODBORIMA ILI POVJERENSTVIMA ZA PROMIDŽBU FAKULTETA"]
[2097,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u ZIMSKOJ ILI ljetnoj školi"]
[2098,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","f. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje POTVRDOM (časopisa i sl.)"]
[2099,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","(1) d. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja PRI ČEMU STRUČNO USAVRŠAVANJE MOŽE BITI I WEBINAR, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom"]
[2100,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Nisu navedeni uvjeti za reizbor u predavača-savjetnika za poučavanje stranoga jezika. Ako zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru, potrebno je dodati novi članak u kojem se to eksplicitno navodi"]
[2101,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja q - q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ILI ZNANSTVENOM projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom,"]
[2102,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1,  Alineja q - Predlažem da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija, jer su to različite aktivnosti."]
[2103,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja p - „ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, SVEUČILIŠNE SASTAVNICE…“"]
[2104,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja o - o. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ILI STRUČNE knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige"]
[2105,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja o - Uvjeti za nastavna zvanja predviđaju pisanje stručnih i znanstvenih članaka. Isto se može primijeniti i na stručne i znanstvene knjige."]
[2106,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d - d. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja PRI ČEMU STRUČNO USAVRŠAVANJE MOŽE BITI I WEBINAR, što se dokazuje potvrdom  (izbrisati institucionalno ovjerenom)"]
[2107,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d - Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja. Webinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde."]
[2108,"MARIJANA BIRTIĆ VUČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1\nd. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje potvrdom\nf. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje potvrdom\ni. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi\nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača\no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige\np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\n„ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\nff. Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta"]
[2109,"IVANA ČIZMIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Nedostaju kriteriji za reizbor predavača savjetnika. Ukoliko zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru, dodati novi članak u kojem se to eksplicitno navodi."]
[2110,"MATEJ TRPIN","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nU članku 71. stavku 1. koji uređuju dodatne kriterije za izbor na nastavno radno mjesto predavača savjetnika predlaže se izmijeniti podstavke j., k., o., q., v. i ee. tako da izmijenjeni glase:\n- „j. predsjedništvo u odboru znanstvenog odnosno stručnog skupa ili članstvo u odboru najmanje jednog znanstvenog odnosno stručnog skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg predavača“\n- „o. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje jednog zbornika radova ili jedne zbirne znanstvene knjige“ \n- „q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu \n- q2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\n- q3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom“\n(Predlažemo da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti)\n- „v. uloga voditelja ili suvoditelja (zamjenika) prijediplomskog, diplomskog ili integriranog prijediplomskog i diplomskog studija, programa cjeloživotnog učenja sveučilišta, ustrojstvene jedinice sveučilišta, odnosno Centra za jezike,  ili sastavnice u najmanje jednom mandatu, a najkraće dvije godine, izvršavanje funkcije koordinatora za djelatnost na visokom učilištu, pri čemu se priznaju funkcije: ECTS ili Erasmus koordinator, CEEPUs koordinator, ISVU koordinator, koordinator za kvalitetu, koordinator stručne prakse, koordinator za studente s invaliditetom, koordinator za e-učenje i sl. „\n- „ee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika“ (smatramo da nije potrebno navesti radno mjesto koje je niže od radnog mjesta za koje se pristupnik bira)"]
[2111,"ANTONIJA PRIMORAC","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Čl. 71. (1) Trebalo bi dodatno objasniti što se točno podrazumijeva pod stručnim usavršavanjem, odnosno trebalo bi pisati kao u uvjetima Rektorskog zbora (NN br. 13 od 30.01.2012.) 'sudjelovanja na seminarima stručnog usavršavanja, radionicama, konferencijama, tečajevima, webinarima i sl. s odgovarajućom potvrdom. Umjesto 'institucionalno ovjerenom potvrdom' trebalo bi pisati kao u uvjetima Rektorskog zbora  (NN br. 13 od 30.01.2012.) s ‘odgovarajućom potvrdom’. Npr. strukovna udruženja izdaju odgovarajuće potvrde ali nisu institucije. Formulaciju 'institucionalno ovjerenom potvrdom' zamijeniti 'odgovarajućom potvrdom' i drugdje u tekstu.  Isto i za časopise (Npr. časopisi izdaju odgovarajuće potvrde ali nisu institucije)  \nTakođer, pod ff. podrobnije definirati vrstu audio-vizualnog sadržaja.\nČl. 71. (2) zbog nelektoriranog teksta, dogodila se greška u definiranju međunarodnog znanstvenog skupa. Definicija bi trebala glasiti kao u čl. 57 (2): Pod pojmom » međunarodni skup « u ovom članku podrazumijeva se skup koji ima barem jedan odbor sastavljen od članova iz najmanje tri države uključujući i državu gdje se održava odnosno skup na kojem sudjeluju sudionici iz najmanje pet država.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, pročelnica"]
[2112,"TAJANA TOMAK","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom (Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja. Webinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde).\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja f: recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja i: „i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja j: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja o: uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p: …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…“\nČlanak 71, Stavak 1, q: q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu q2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja (Predlažemo da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti.) q3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja  s: uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja aa: aa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja cc: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja ee: održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\nČlanak 71, Stavak 1, al.f: Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\nDodati novi članak nakon članka 71: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[2113,"IVANA LUKICA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati novi članak: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora."]
[2114,"IVANA LUKICA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Kriterij Stavak 1, q trebao bi se definirati kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti."]
[2115,"IVANA LUKICA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja aa lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom"]
[2116,"MARIJANA JURIŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71. Alineja f- recenziran najmanje jedan članak... što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom. Pojasniti tko izdaje takvu potvrdu."]
[2117,"MARIJANA JURIŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71. Alineja g - razdvojiti aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave od organizacije i izvedbe terenske nastave. To mogu biti dva različita ponuđena uvjeta."]
[2118,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1, Alineja d: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom (Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja. Webinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde).\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja f: recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja i: „i. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja j: predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja o: uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p: primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta, državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja p: …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…“\nČlanak 71, Stavak 1, q: q1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu q2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja (Predlažemo da se ovaj kriterij definira kao tri odvojena kriterija jer su to različite aktivnosti.) q3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja  s: uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja aa: aa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja cc: objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nČlanak 71, Stavak 1, Alineja ee: održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\nČlanak 71, Stavak 1, al.f: Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta\nDodati novi članak nakon članka 71: Nakon izbora u zvanje predavača savjetnika ne provodi se postupak reizbora. (Zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru.)"]
[2119,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, alineja ff Dodati:\n\n-rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta"]
[2120,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja ee održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu"]
[2121,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja cc objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom"]
[2122,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja aa lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom"]
[2123,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja suloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog  stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca"]
[2124,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Predlažemo da se kriterij Stavak 1, q definira kao tri odvojena kriterija  jer su to različite aktivnosti."]
[2125,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, \nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom"]
[2126,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja p. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta,  državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom"]
[2127,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja o uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige"]
[2128,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, alineja j. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača"]
[2129,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja i organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi“"]
[2130,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Stavak 1, Alineja f recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje  potvrdom"]
[2131,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","d. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje  potvrdom"]
[2132,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Dodati i webinare kao oblik stručnog usavršavanja.\nWebinare često ne organiziraju visokoškolske i/ili obrazovne institucije već izdavači koji također izdaju potvrde."]
[2133,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, Stavak 1\nd. sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja pri čemu stručno usavršavanje može biti i webinar, što se dokazuje  potvrdom \nf. recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje  potvrdom \ni. organizacija ili aktivno sudjelovanje u zimskoj ili ljetnoj školi\nj. predsjednik programskog i/ili organizacijskog odbora znanstvenog odnosno stručnog skupa ili član programskog i/ili organizacijskog odbora najmanje dva znanstvena odnosno stručna skupa nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto predavača ili višeg predavača \no. uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili stručne knjige odnosno kouredništvo zbornika radova odnosno monografije ili članstvo uredništva najmanje dva zbornika ili dvije zbirne znanstvene knjige \np. primljena inozemna nagrada odnosno priznanje ili istaknuta domaća nagrada odnosno priznanje za znanstveni, nastavni ili stručni rad, pri čemu se inozemnom nagradom odnosno priznanjem smatraju nagrade i priznanja stranih akademskih i kulturnih institucija i strukovnih udruga, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, visoka učilišta,  državna tijela i jedinice područne (regionalne) samouprave, nacionalne znanstvene i kulturne institucije te strukovne udruge s nacionalnim karakterom \n„ p. …, a istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, sveučilišne sastavnice…\nq1. uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom stručnom ili znanstvenom projektu\nq2. uloga voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja\nq3. uloga voditelja odnosno izvoditelja stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom\ns. uloga voditelja ili člana projektnog tima (ne odnosi se na administrativne poslove) najmanje jednog stručnog ili znanstvenog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje u projektima koji traju najmanje tri mjeseca\naa. lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama, što se dokazuje potvrdom\ncc. objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\nee. održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\nff. Dodati: -rad u odborima ili povjerenstvima za promidžbu fakulteta"]
[2134,"JURICA NOVAKOVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Članak 71, stavak 1, f\nispraviti \"recenzenziran\" i izbaciti riječ \"institucionalno\" kad je riječ o ovjerenoj potvrdi.\n\nČlanak 71, stavak 1, j\n\"na prethodno nastavno radno mjesto predavača ILI VIŠEG PREDAVAČA\"\n\nČlanak 71, stavak 1, o\n\"uredništvo ili kouredništvo zbirne znanstvene ili STRUČNE knjige\"\n\nČlanak 71, stavak 1, p\n\"istaknutom domaćom nagradom odnosno priznanjem smatraju se one koje dodjeljuju sveučilišta, SVEUČILIŠNE SASTAVNICE\"\n\n Članak 71, stavak 1, s\n\"najmanje jednog institucijski ovjerenog stručnog ili ZNANSTVENOG projekta\"\n\nČlanak 71, stavak 1, aa\n\"objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama\" pa dodati \"što se dokazuje potvrdom\".\n\nČlanak 71, stavak 1, cc\n\"objavljen najmanje jedan prijevod književnog teksta, što se dokazuje potvrdom\" - bez riječi \"institucionalno\"\n\nČlanak 71, stavak 1, ee\n\"održan najmanje jedan tečaj stranog jezika na nastavnom radnom mjestu\" - bez riječi \"predavača\"\n\nNavesti da zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru."]
[2135,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Ako zvanje predavača savjetnika ne podliježe reizboru, dodati novi članak u kojem se to eksplicitno navodi."]
[2136,"PETRA GRGIČEVIĆ BAKARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 71.","Pročitavši poglavlje III ne nalazim članak koji propisuje kriterije za reizbor na radno mjesto predavača savjetnika. Sukladno članku 64. i 68. trebali bi biti navedeni i kriteriji za reizbor na spomenuto radno mjesto."]
[2137,"JELENA CVITANUŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2138,"MARINELA ALEKSOVSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2139,"SNJEŽANA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2140,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Članak 73.\nZa dodatni kriterij pristupnik mora imati institucijski ovjerenu jezičnu i komunikacijsku kompetenciju vrlo blisku kompetenciji obrazovanog izvornog govornika (ovjerava povjerenstvo u postupku izbora na radno mjesto na temelju nastupnog predavanja)…\n\n\nSmatramo da je primjereno da se eksplicitno navede da kompetenciju ovjerava institucija koja zapošljava, odnosno stručno povjerenstvo u postupku izbora, temeljem nastupnog predavanja, koje je važan dio postupka izbora na nastavno radno mjesto. Naime, certifikati jezične kompetencije za opću populaciju nisu dovoljno jamstvo razine komunikacijske kompetencije potrebne za nastavnika jezika na sveučilištu."]
[2141,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2142,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Smatramo da je primjereno da se eksplicitno navede da kompetenciju ovjerava institucija koja zapošljava, odnosno stručno povjerenstvo u postupku izbora, temeljem nastupnog predavanja, koje je važan dio postupka izbora na nastavno radno mjesto. Naime, certifikati jezične kompetencije za opću populaciju nisu dovoljno jamstvo razine komunikacijske kompetencije potrebne za nastavnika jezika na sveučilištu."]
[2143,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Za dodatni kriterij pristupnik mora imati institucijski ovjerenu jezičnu i komunikacijsku kompetenciju vrlo blisku kompetenciji obrazovanog izvornog govornika (ovjerava povjerenstvo u postupku izbora na radno mjesto na temelju nastupnog predavanja)…"]
[2144,"ANITA HRNJAK","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2145,"SANJA ŠOŠTARIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2146,"MARINA GLAVAŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2147,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2148,"SARA PROFETA","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2149,"INJA SKENDER LIBHARD","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2150,"MARKO MAJEROVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2151,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2152,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Podržavam opći komentar Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2153,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","(U ime lektora FFZG-a)\nZa dodatni kriterij pristupnik mora imati institucijski ovjerenu jezičnu i komunikacijsku kompetenciju vrlo blisku kompetenciji obrazovanog izvornog govornika (ovjerava povjerenstvo u postupku izbora na radno mjesto na temelju nastupnog predavanja)…"]
[2154,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","(U ime lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, FFZG-a) Smatramo da je primjereno da se eksplicitno navede da kompetenciju ovjerava institucija koja zapošljava, odnosno stručno povjerenstvo u postupku izbora, temeljem nastupnog predavanja, koje je važan dio postupka izbora na nastavno radno mjesto. Naime, certifikati jezične kompetencije za opću populaciju nisu dovoljno jamstvo razine komunikacijske kompetencije potrebne za nastavnika jezika na sveučilištu."]
[2155,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","(U ime Hrvatskog društva sveučilišnih lektora - HDSL-a) Za dodatni kriterij pristupnik mora imati institucijski ovjerenu jezičnu i komunikacijsku kompetenciju vrlo blisku kompetenciji obrazovanog izvornog govornika (ovjerava povjerenstvo u postupku izbora na radno mjesto na temelju nastupnog predavanja)…"]
[2156,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","(U ime HDSL-a) Smatramo da je primjereno da se eksplicitno navede da kompetenciju ovjerava institucija koja zapošljava, odnosno stručno povjerenstvo u postupku izbora, temeljem nastupnog predavanja, koje je važan dio postupka izbora na nastavno radno mjesto. Naime, certifikati jezične kompetencije za opću populaciju nisu dovoljno jamstvo razine komunikacijske kompetencije potrebne za nastavnika jezika na sveučilištu."]
[2157,"ŽAKLINA RADOŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Predlažem da se ovaj kriterij BRIŠE. Jezičnu je kompetenciju pristupnik stekao kad je završio filološki studij. Dodatni kriterij bi moglo biti nastupno predavanje koje bi otklonilo sumnje u kompetenciju kako filološku tako i stručno-nastavničku. Lektor NIKAKO NE MORA BITI izvorni govornik."]
[2158,"SNJEŽANA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 73.","Treba definirati koja će institucija procjenjivati te izdati potvrdu o tome ima li pristupnik vrlo blisku kompetenciju obrazovanog izvornog govornika ili je čak izvorni govornik. Institucija koja zapošljava pristupnika ili netko drugi?"]
[2159,"JELENA CVITANUŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2160,"MARINELA ALEKSOVSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2161,"LIDIJA BAN MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2162,"DARKO MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2163,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2164,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Kako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), a da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda"]
[2165,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Posebni kriterij je prikupljeno najmanje dva (2) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)"]
[2166,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2167,"ANITA HRNJAK","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2168,"MARINA GLAVAŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2169,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2170,"MARIA RUGO","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2171,"SARA PROFETA","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2172,"INJA SKENDER LIBHARD","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2173,"MARKO MAJEROVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2174,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2175,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2176,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","(U ime lektora FFZG-a)\nPosebni kriterij je prikupljeno najmanje dva (2) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)"]
[2177,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","(U ime lektora FFZG-a) Kako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), a da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda"]
[2178,"ANTONIJA PRIMORAC","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Čl. 74. Doktorat nije uvjet za lektora, a iz tog je razloga teško da će lektor imati ovakve radove. S druge strane, netko se može cijeli život baviti prevođenjem, a da nikada ne prevodi knjige - iz bilo kojeg razloga. Ovo je prvi puta da se uvode ovakvi uvjeti – pojasniti zašto?\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, pročelnica"]
[2179,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Prijevodi nisu primjenjivi za lektore hrvatskoga jezika."]
[2180,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Lektori hrvatskoga jezika ne mogu zadovoljiti kriterije prevođenja. Predlažem da se uz prevođenje doda i lektoriranje."]
[2181,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","(U ime HDSL-a) Posebni kriterij je prikupljeno najmanje dva (2) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)"]
[2182,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","(U ime HDSL-a) Kako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), a da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda"]
[2183,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","Prijevodi nisu primjenjivi na lektore hrvatskoga kao materinskoga ili inoga jezika. Smatram da bi svi lektori trebali imati jednake kriterije kako bi ih mogli ispuniti."]
[2184,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 74.","treba definirati dužinu prijevoda cjelovitog stručnog i/ili znanstvenog teksta"]
[2185,"NIKOLINA MILETIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 75.","Na nekim mjestima u Glavi II nedostaje riječ \"mjesto\" - nastavno radno mjesto višeg lektora"]
[2186,"NIKOLINA MILETIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO VIŠEG LEKTORA","Na nekim mjestima u Glavi II nedostaje riječ \"mjesto\" - nastavno radno mjesto višeg lektora"]
[2187,"SNJEŽANA BABIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO VIŠEG LEKTORA","NASTAVNO RADNO MJESTO VIŠEG LEKTORA"]
[2188,"JELENA CVITANUŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2189,"MARINELA ALEKSOVSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2190,"LIDIJA BAN MATOVAC","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2191,"DARKO MATOVAC","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2192,"SNJEŽANA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2193,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Članak 77.\nKako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda, da se objavljeno sveučilišno djelo ponderira kao 4 boda, a objavljena znanstvena ili stručna knjiga kao 5 bodova."]
[2194,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Članak 77.\nDodatni kriterij je prikupljeno najmanje pet (5) bodova u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)\n- kao autor odnosno koautor objavljena sveučilišna djela (priznaju se sveučilišni udžbenici, sveučilišni priručnici, rječnici; pojedinačno djelo ponderira se kao četiri (4) boda) \n- kao autor odnosno koautor objavljena znanstvena odnosno stručna knjiga (pojedinačno djelo ponderira se kao pet (5) bodova)."]
[2195,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2196,"ANITA HRNJAK","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2197,"MARINA GLAVAŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2198,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2199,"SARA PROFETA","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2200,"INJA SKENDER LIBHARD","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2201,"MARKO MAJEROVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2202,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2203,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2204,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","(U ime lektora FFZG-a)\nDodatni kriterij je prikupljeno najmanje pet (5) bodova u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)\n- kao autor odnosno koautor objavljena sveučilišna djela (priznaju se sveučilišni udžbenici, sveučilišni priručnici, rječnici; pojedinačno djelo ponderira se kao četiri (4) boda) \n- kao autor odnosno koautor objavljena znanstvena odnosno stručna knjiga (pojedinačno djelo ponderira se kao pet (5) bodova)."]
[2205,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","(U ime lektora FFZG-a) Kako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda, da se objavljeno sveučilišno djelo ponderira kao 4 boda, a objavljena znanstvena ili stručna knjiga kao 5 bodova."]
[2206,"ANITA BADURINA FILIPIN","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Što se podrazumijeva pod \"pet prijevoda ZAHTJEVNIJEG cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta\"? I zašto se stavlja tako veliki naglasak na prevođenje?? Neki lektori se ne bave u tolikoj mjeri s prevođenjem ili pak prevode, međutim ne cijele knjige, a ovdje se traži TRI (!!!) prijevoda knjige. Previše!"]
[2207,"EDITA MEDIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Prijevodi nisu primjenjivi na lektore hrvatskog jezika."]
[2208,"IVA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Predlaže se da se za izbor u nastavno zvanje višeg lektora omogući kombinacija radova (jer do same kategorizacije dolazi slijepim recenzijama pa ne možemo odlučiti (!) pisati isključivo stručne/znanstvene radove), uz uvažavanje specifičnog doprinosa pristupnika u relevantnom području ili polju. Na tragu članka 66. iz kojega citiram \"(...) ili kombinirano, pri čemu jedan znanstveni zamjenjuje dva stručna rada\"."]
[2209,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","(U ime HDSL-a) Dodatni kriterij je prikupljeno najmanje pet (5) bodova u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)\n- kao autor odnosno koautor objavljena sveučilišna djela (priznaju se sveučilišni udžbenici, sveučilišni priručnici, rječnici; pojedinačno djelo ponderira se kao četiri (4) boda) \n- kao autor odnosno koautor objavljena znanstvena odnosno stručna knjiga (pojedinačno djelo ponderira se kao pet (5) bodova)."]
[2210,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","(U ime HDSL-a) Kako bi se postigla ujednačenost u vrednovanju pojedine vrste rada u dijelu dokumenta koji se odnosi na lektore te olakšao rad povjerenstvima u izboru na ta nastavna radna mjesta, predlažemo da se uvede brojčani ponder (bodovi) za pojedinu vrstu rada te da se eksplicitno navede mogućnost kombiniranja radova iz različitih kategorija jer u praksi rijetko pristupnici objavljuju samo jednu vrstu radova. Predlažemo da se objavljeni stručni rad ponderira jednako kao prijevod zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (1 bod), da se objavljeni znanstveni rad ponderira jednako kao objavljeni prijevod knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (2 boda, da se objavljeno sveučilišno djelo ponderira kao 4 boda, a objavljena znanstvena ili stručna knjiga kao 5 bodova."]
[2211,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 77.","Potrebno je omogućiti kombinaciju stručnih i znanstvenih radova. Prijevodi nisu primjenjivi na lektore hrvatskoga jezika."]
[2212,"MARINELA ALEKSOVSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2213,"LIDIJA BAN MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2214,"DARKO MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2215,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., dodati točku\nOvo je kriterij koji je naveden u izboru na radno mjesto lektora savjetnika, ali smatramo da je relevantan i u izboru na radno mjesto lektora i višeg lektora pa predlažemo da ga se uvrsti kao jedan od posebnih kriterija"]
[2216,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., dodati točku\nsurađivanje u stručnim poslovima s nacionalnim tijelima u području obrazovanja (nacionalni centar nadležan za vanjsko vrednovanje obrazovanja, agencija nadležna za odgoj i obrazovanje, agencija nadležna za znanost i visoko obrazovanje, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje)"]
[2217,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., dodati točku\nSvakako treba dodati lektoriranje za znanstvene ili stručne publikacije kao jednu od aktivnosti koje se vrednuju s obzirom da je za te poslove potrebna visoka razina stručne kompetencije."]
[2218,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., dodati točku\nlektoriranje  najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije"]
[2219,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XVII.\nIzbaciti prvi dio jer za lektore nije relevantno."]
[2220,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XVII.\n- osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2221,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XVI.\nIzbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno za lektore."]
[2222,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XVI.\nobnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu"]
[2223,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XVI.\nobnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu"]
[2224,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XV.\nIzbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan za lektore; dodati pročelnika fakultetskog odsjeka i voditelja centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“."]
[2225,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XV.\nIzbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan za lektore; dodati pročelnika fakultetskog odsjeka i voditelja centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“."]
[2226,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Članak 78., točka XV. u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, obnašao dužnost predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta"]
[2227,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2228,"MARINA GLAVAŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2229,"SANJA ŠOŠTARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2230,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2231,"MARIA RUGO","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2232,"SARA PROFETA","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2233,"INJA SKENDER LIBHARD","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2234,"MARKO MAJEROVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2235,"MARKO MAJEROVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2236,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2237,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2238,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","(U ime lektora FFZG-a)\nčlanak 78., dodati točku: lektoriranje  najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije\nčlanak 78., dodati točku: surađivanje u stručnim poslovima s nacionalnim tijelima u području obrazovanja (nacionalni centar nadležan za vanjsko vrednovanje obrazovanja, agencija nadležna za odgoj i obrazovanje, agencija nadležna za znanost i visoko obrazovanje, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje)\nčlanak 78., točka xv. u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, obnašao dužnost predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta\nčlanak 78., točka xvi. obnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu\nčlanak 78., točka xvii. - osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2239,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","(U ime lektora FFZG-a) \nčlanak 78., dodati točku: Svakako treba dodati lektoriranje za znanstvene ili stručne publikacije kao jednu od aktivnosti koje se vrednuju s obzirom da je za te poslove potrebna visoka razina stručne kompetencije.\nčlanak 78, dodati točku: Dodati surađivanje u stručnim poslovima s nacionalnim tijelima u području obrazovanja. To je kriterij koji je naveden u izboru na radno mjesto lektora savjetnika, ali smatramo da je relevantan i u izboru na radno mjesto lektora i višeg lektora pa predlažemo da ga se uvrsti kao jedan od posebnih kriterija.\nčlanak 78, točka xv. Izbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan za lektore; dodati pročelnika fakultetskog odsjeka i voditelja centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“.\nčlanak 78., točka xvi. Izbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno za lektore.\nčlanak 78., točka xvii. Izbaciti prvi dio jer za lektore nije relevantno."]
[2240,"ANITA BADURINA FILIPIN","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Može li viši lektor zaposlen na NASTAVNO radno mjesto zaista ispuniti uvjete xv. i/ili xvi.? Obnašati dužnosti pomoćnika dekana ili rektora?"]
[2241,"ANITA BADURINA FILIPIN","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Preveliki naglasak se stavlja na prevođenju! Uvjeti i. \"obavljanje djelatnosti konferencijskog prevođenja (...) tijekom minimalno DESET (!!!!!) dana\" kao i  ii. \"obavljanje djelatnosti audiovizualnog prevođenja, pri čemu je prevedeno 1500 minuta (!!!!) (...)\" treba maknuti.\nU Posebnim kriterijima treba dodati LEKTURE kao uvjet, obzirom da se radi o radnom mjestu (višeg) LEKTORA"]
[2242,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodatni kriterij (prisutan kod predavača): održan najmanje jedan tečaj stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog.  Budući da se kroz sve kriterije provlače prevoditeljske djelatnosti, nema razloga da se i održavanje tečaja stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog ne vrednuje jednako.\nSudjelovanje u jezičnoj integraciji stranih državljana važnih za razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva i znanosti od jednake je važnosti kao i prevoditeljska djelatnost."]
[2243,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Budući da je lektorima hrvatskoga jezika iznimno sužen izbor kriterija, smatramo da bi svakako trebalo dodati nove kriterije. Također, upozoravamo na nesrazmjer u broju kriteria između lektora i predavača.\nNeki od prijedloga za dodatne kriterije: \n\n -organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje \n -organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama \n -organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi \n -održan najmanje jedan tečaj stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog\n-sudjelovanje u provođenju verificiranih ispita\n-surađivanje u stručnim poslovima s nacionalnim tijelima u području obrazovanja (nacionalni centar nadležan za vanjsko obrazovanje, agencija nadležna za znanost i visoko obrazovanje, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje, Ministarstvo demografije i useljeništva). Lektori hrvatskoga kao inog usko surađuju s Ministarstvom demografije i useljeništva.\n-sudjelovanje u jezičnoj integraciji stranih državljana važnih za razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva i znanosti"]
[2244,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Stavak XVII dodati: organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2245,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Stavak XVII dodati: program cjeloživotnog obrazovanja. Lektori rade I u centrima ili ustrojbenim jedinicama koje su dio cjeloživotnog obrazovanja, stoga je važno dodati I tu odrednicu."]
[2246,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Stavak X, dodati: gostovanje na suradničkoj ustanovi u okviru nastave, fizički ili online"]
[2247,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Cijeli ovaj dokument pokazuje tendenciju automatskog podcjenjivanja domaćih aktivnosti u odnosu na inozemne, bez jasnog argumentiranog opravdanja. Stoga je nužno revidirati relevantne stavke kako bi se uklonila neutemeljena pretpostavka o inherentnoj manjoj vrijednosti nastavnih, stručnih i drugih aktivnosti obavljenih u Hrvatskoj u usporedbi sa sličnima obavljenima u inozemstvu."]
[2248,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu ili voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja ili stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom"]
[2249,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi"]
[2250,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata drugim institucijama"]
[2251,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje"]
[2252,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: na nastavnom radnom mjestu lektora/višeg lektora održan najmanje jedan tečaj stranog jezika odnosno hrvatskoga kao inog jezika."]
[2253,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: lektoriran najmanje jedan rad koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama"]
[2254,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom."]
[2255,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: sudjelovanje u inoviranju nastavnog sadržaja u izradi inicijalno akreditiranog novog studijskog programa ili programa cjeloživotnog  učenja ili sudjelovanje u izradi usvojenih izmjena i dopuna postojećeg studijskog programa ili programa cjeloživotnog učenja koji zahtijeva inicijalnu akreditaciju odnosno reakreditaciju odnosno uvođenje novog kolegija koji je prihvaćen od nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2256,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: recenzent jedne stručne ili znanstvene knjige, udžbenika ili nastavnog priručnika odnosno recenzent najmanje jednog članka za znanstvene odnosno stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom"]
[2257,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodati kriterij: autorstvo ili koautorstvo, s najviše dvoje drugih autora, u održana najmanje dva izlaganja, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima"]
[2258,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Predlaže se nadodati nekoliko kriterija iz Posebnih kriterija za predavače, Članak 67. i Članak 71. jer se lektori (pišemo iz perspektive lektora kroatista) bave i tim stvarima, navest ću zasebno točke u 'prijedlog novog teksta'. Molim razmotriti i imati na umu i lektore kroatiste koji se između ostaloga bave i hrvatskim kao inim jezikom."]
[2259,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","(U ime HDSL-a) Dodati točku pod članak 78. A. Lektoriranje  najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije.\n(U ime HDSL-a) Dodati točku 78 B. surađivanje u stručnim poslovima s nacionalnim tijelima u području obrazovanja (nacionalni centar nadležan za vanjsko vrednovanje obrazovanja, agencija nadležna za odgoj i obrazovanje, agencija nadležna za znanost i visoko obrazovanje, ministarstvo nadležno za znanost i obrazovanje)\n(U ime HDSL-a) Članak 78. XV. u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, obnašao dužnost predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta.\n(U ime HDSL-a) Članak 78. XVI. obnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu.\n(U ime HDSL-a) Članak 78. XVII. Osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta."]
[2260,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","(U ime HDSL-a) Dodati točku pod članak 78. A. Svakako treba dodati lektoriranje za znanstvene ili stručne publikacije kao jednu od aktivnosti koje se vrednuju s obzirom da je za te poslove potrebna visoka razina stručne kompetencije.\n(U ime HDSL-a) Dodati točku pod članak 78 B. Ovo je kriterij koji je naveden u izboru na radno mjesto lektora savjetnika, ali smatramo da je relevantan i u izboru na radno mjesto lektora i višeg lektora pa predlažemo da ga se uvrsti kao jedan od posebnih kriterija.\n(U ime HDSL-a) Članak 78. XV.  Izbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan za lektore; dodati pročelnika fakultetskog odsjeka i voditelja centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“.\n(U ime HDSL-a) Članak 78 XVI. Izbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno za lektore.\n(U ime HDSL-a) Članak 78. XVII. Izbaciti prvi dio jer za lektore nije relevantno."]
[2261,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Pod xvii. trebalo bi biti: osmišljavanje i sudjelovanje u postavljanju eksperimentalnog postava (fizički uređaj, eksperimentalne laboratorijske metode, pomagalo ili programska podrška i sl.) ili projektno odnosno problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju ili programu cjeloživotnog obrazovanja) \nDakle, i ovdje dodati cjeloživotno obrazovanje."]
[2262,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","U članku 78. pod xvii. uz izradu novog ili izmjenu i dopunu postojećeg studijskog programa trebalo bi dodati i izradu ili izmjenu i dopunu programa cjeloživotnog obrazovanja. Naime, mnogi lektori sudjeluju u radu programa cjeloživotnog obrazovanja, neki čak u većoj mjeri nego u studijskom programu. Također bi u skladu s tim trebalo dopuniti \"uvođenje novog kolegija koji je kao sastavni dio akreditiranog studijskog programa  ILI PROGRAMA CJELOŽIVOTNOG OBRAZOVANJA prihvatilo nadležno stručno tijelo visokog učilišta."]
[2263,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dio članka 78. pod xv. trebao bi glasiti: u najmanje jednom mandatu obnašao dužnost pomoćnika dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, obnašao dužnost predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela ili voditelja centra).\nNaime, mnogi su lektori zaposleni u centrima i to je jedina ustrojbena jedinica kojoj mogu biti na čelu pa je nužno dodati \"voditelja centra\"."]
[2264,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Prijevodi nisu primjenjivi na lektore hrvatskoga jezika. Lektori stranoga jezika, koliko mi je poznato, uglavnom prevode honorarno. Predlažem brisanje kriterija povezanih s prijevodima i ostalim djelatnostima za koje lektori dobivaju honorar."]
[2265,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","U članku 78. (poglavlje IV) navode se posebni kriteriji za nastavno radno mjesto višeg lektora. Posebni kriteriji i) i ii) odnose se samo na lektore stranih jezika i lektori hrvatskog jezika ne mogu ih ispuniti: \n„i. obavljanje djelatnosti konferencijskog prevođenja na razini međunarodnih stručnih i znanstvenih konferencija, kulturnih događanja ili sastanaka državne uprave tijekom minimalno deset dana, što se dokazuje institucijski ovjerenim ugovorima ili potvrdama naručitelja“ \n„ii. obavljanje djelatnosti audiovizualnog prevođenja, pri čemu je prevedeno najmanje 1500 minuta kulturno relevantnog institucijski ovjerenog materijala (dokumentarni filmovi, igrani filmovi, emisije, serije i prilozi)“ \nPredlažemo da se u obzir uzmu lektorirane publikacije u izdanju uglednih izdavača, npr. sveučilišta, i time obuhvate i uvjeti koje lektori hrvatskog jezika mogu zadovoljiti."]
[2266,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Nacionalni sveučilišni, znanstveni i umjetnički kriteriji za izbore i reizbore ne prepoznaju i zakidaju lektore hrvatskog jezika jer se mnogi uvjeti odnose samo na lektore stranih jezika (konferencijsko i audio-vizualno prevođenje), dok su lekture tekstova na hrvatskom jeziku zanemarene. Trebalo bi dodati u uvjete i održavanje tečajeva hrvatskog jezika za strance, dakle hrvatskog kao stranog jezika."]
[2267,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","U članku 78. (poglavlje IV) navode se posebni kriteriji za nastavno radno mjesto višeg lektora. Posebni kriteriji i) i ii) odnose se samo na lektore stranih jezika i lektori hrvatskog jezika ne mogu ih ispuniti: \n„i. obavljanje djelatnosti konferencijskog prevođenja na razini međunarodnih stručnih i znanstvenih konferencija, kulturnih događanja ili sastanaka državne uprave tijekom minimalno deset dana, što se dokazuje institucijski ovjerenim ugovorima ili potvrdama naručitelja“ \n„ii. obavljanje djelatnosti audiovizualnog prevođenja, pri čemu je prevedeno najmanje 1500 minuta kulturno relevantnog institucijski ovjerenog materijala (dokumentarni filmovi, igrani filmovi, emisije, serije i prilozi)“ \nPredlažemo da se u obzir uzmu lektorirane publikacije u izdanju uglednih izdavača, npr. sveučilišta, i time obuhvate i uvjeti koje lektori hrvatskog jezika mogu zadovoljiti. \nKriterij iii., „kao autor ili koautor bio recenzent nastavnog materijala (u tiskanom ili elektroničkom obliku)“, ne može se ispuniti bez doktorata. \nKriterij vii., „nakon izbora na nastavno radno mjesto lektora sudjelovanje kao mentor ili komentor u izradi najmanje dva obranjena završna ili diplomska rada“, ne može se ispuniti bez doktorata. \nKriterij ix. „uređivanje zbornika radova stručnog ili znanstvenog skupa iz područja struke ili izvršavanje funkcije urednika znanstvenog ili stručnog časopisa“, ne može se ispuniti bez doktorata. Trebalo bi ga proširiti i dodati lektoriranje: uređivanje ili lektoriranje zbornika radova stručnog ili znanstvenog skupa iz područja struke ili izvršavanje funkcije urednika znanstvenog ili stručnog časopisa.\nKriteriji xv. i xvi. ne mogu se ispuniti bez doktorata; za prodekanska/prorektorska mjesta uvijek se biraju nastavnici iz znanstveno-nastavnih zvanja."]
[2268,"ŽAKLINA RADOŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Čitajući Posebne uvjete stekla sam dojam da lektor za REIZBOR mora ili biti aktivan predovoditelj/tumač koji uz rad na sveučilištu dodatno radi i zarađuje  kao prevoditelj ili imati stečeni stupanj dr.sc. kako bi ispunio tražene uvjete. Lektor je nastavnik, a ne prevoditelj, i u pravilu nema stupanj dr. sc. Isto se odnosi i na većinu viših lektora. Tko je pisao ove kriterije za sebe? Stoga predlažem, da se Posebni kriteriji u cijelosti prerade i prilagode stvarnosti."]
[2269,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","U 31 godini rada kao lektorica/viša lektorica nisam čula da je itko iz nastavnih zvanja ispunio kriterij xv. Za prodekanska mjesta se uvijek biraju nastavnici iz znastveno-nastavnih zvanja."]
[2270,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Dodatni kriterij \"ix. uređivanje zbornika radova stručnog ili znanstvenog skupa iz područja struke ili izvršavanje funkcije urednika znanstvenog ili stručnog časopisa\" bi trebalo proširiti u:   ix. uređivanje ILI LEKTORIRANJE zbornika radova stručnog ili znanstvenog skupa iz područja struke ili izvršavanje funkcije urednika znanstvenog ili stručnog časopisa\""]
[2271,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 78.","Uz dodatan kriterj vi - \" sudjelovanje u radu barem jednog seminara za stručno usavršavanje ili sudjelovanje u radu ljetne škole\" trebalo bi dodati: \"sudjelovanje u radu barem jednog seminara ILI JEDNE RADIONICE za stručno usavršavanje ili sudjelovanje u radu ljetne škole, s obzirom da nastavnici često sudjeluju u radionicama koje se održavaju radi pospješivanja nastave i rada sa studentima."]
[2272,"MARINELA ALEKSOVSKI","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2273,"LIDIJA BAN MATOVAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2274,"DARKO MATOVAC","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2275,"SNJEŽANA BABIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2276,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Članak 79. \nIzbaciti „odnosno doktora/magistra umjetnosti“ jer za lektore umjetničko područje nije relevantno."]
[2277,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Članak 79. \nZa reizbor na nastavno radno mjesto višeg lektora, pristupnik mora ispuniti broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti tri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija."]
[2278,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2279,"ANITA HRNJAK","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2280,"MARINA GLAVAŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2281,"SANJA ŠOŠTARIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2282,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2283,"SARA PROFETA","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2284,"INJA SKENDER LIBHARD","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2285,"MARKO MAJEROVIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2286,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2287,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2288,"IVANA BAŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","(U ime lektora FFZG-a)\nZa reizbor na nastavno radno mjesto višeg lektora, pristupnik mora ispuniti broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti tri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija."]
[2289,"IVANA BAŠIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","(U ime lektora FFZG-a) Izbaciti „odnosno doktora/magistra umjetnosti“ jer za lektore umjetničko područje nije relevantno."]
[2290,"ANITA BADURINA FILIPIN","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Predlažem da se za REIZBOR od SVIH pristupnika traži ispunjavanje DVA posebna kriterija. \nNe razumijem zašto je ovdje uveden kriterij prema stečenom stupnju obrazovanja."]
[2291,"IVA BABIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg lektora, pristupnik mora ispuniti dva posebna kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija."]
[2292,"IVA BABIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Predlaže se smanjiti broj posebnih kriterija koje bi pristupnici trebali ispuniti jer popriličan broj kriterija (prevođenje, recenziranja, mentorstva itd.)      apsolutno nije primjenjiv na sve lektore u sustavu (lektori stranih jezika i kolege lektori kroatisti) čime im se automatski smanjuje mogućnost 'izbora'.    Treba imati na umu i KOLIKO nastave lektori izvode na pojedinim sveučilištima što ih stavlja u neravnopravan položaj ako bi za jednako napredovanje trebali ispuniti 5 uvjeta (a od ponuđenih im je više toga nedostupno jer npr. nisu prevoditelji)."]
[2293,"TEA RAŠE","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","(U ime HDSL-a) Za reizbor na nastavno radno mjesto višeg lektora, pristupnik mora ispuniti broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija određenih u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti tri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija."]
[2294,"TEA RAŠE","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","(U ime HDSL-a) Izbaciti „odnosno doktora/magistra umjetnosti“ jer za lektore umjetničko područje nije relevantno."]
[2295,"NIKOLINA MILETIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Predlažem da se za reizbor na radno mjesto višeg lektora ukinu kriteriji prema stečenom stupnju obrazovanja te da se od svih pristupnika traži da ispuni 2 posebna kriterija. Govorimo o reizboru!"]
[2296,"EDITA MEDIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Budući da doktorat nije uvjet za zaposlenje na radno mjesto lektora, traži se „završen sveučilišni diplomski studij u području Humanističke znanosti, polju Filologija“ (članak 72.), ne može se smatrati presudnim kriterijem za reizbor, ali se broj uvjeta koje viši lektor treba ispuniti reizboru ili izboru u zvanje lektora savjetnika odjednom veže za to ima li pristupnik doktorat znanosti ili nema. Pogotovo se to odnosi na lektore koji su već duže u sustavu. To zapravo znači da će lektori koji su se zaposlili prije deset ili više godina ostati bez posla jer neće moći ispuniti uvjete za napredovanje ili reizbor iako pri zapošljavanju nigdje nije bilo naznačeno da se treba ispuniti uvjet doktoriranja."]
[2297,"EDITA MEDIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Što ako lektor ima doktorat iz književnosti, a ne iz jezika? Nije propisano treba li taj doktorat biti ostvaren na jezikoslovnom, književnom ili kakvom drugom smjeru što je apsurdno jer se lektori uglavnom bave poučavanjem i uvježbavanjem jezičnih sadržaja."]
[2298,"ŽAKLINA RADOŠ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","Predlažem da se za REIZBOR na radno mjesto višeg lektora ukinu kriteriji prema stečenom stupnju obrazovanja te da se od svih pristupnika traži da ispuni 2 posebna kriterija. Govorimo o reizboru!"]
[2299,"SNJEŽANA BABIĆ","Kriteriji za reizbor,\nČlanak 79.","U Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti stoji:  \"Članak 42. (3) Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto.\" S obzirom na ovaj članak, polovina posebnih kriterija bi za višeg lektora bila 2 posebna kriterija, a ne 5, kako se predlaže u ovom prijedlogu. U suprotnosti je sa Zakonom o visokom obrazovanju i znastvenoj djelatnosti."]
[2300,"SNJEŽANA BABIĆ","GLAVA II,\nNASTAVNO RADNO LEKTORA SAVJETNIKA","NASTAVNO RADNO MJESTO LEKTORA SAVJETNIKA"]
[2301,"MARINELA ALEKSOVSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2302,"LIDIJA BAN MATOVAC","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2303,"DARKO MATOVAC","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2304,"SNJEŽANA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2305,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Članak 80., stavak (2)\nPredlažemo smanjivanje broja predviđenih posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika sukladno prijedlogu koji je izradio Rektorski zbor. Naime, u prijedlogu Rektorskog zbora broj traženih kriterija bio je značajno manji – pristupnici s doktoratom znanosti trebali su ispuniti dva posebna kriterija, oni s magisterijem znanosti četiri, a oni sa završenim diplomskim studijem sedam."]
[2306,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Članak 80., stavak (2)\n(2) Broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti sedam posebnih kriterija."]
[2307,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Ispraviti pogrešku - umjesto „višeg lektora“ treba stajati „lektora savjetnika“\n(1) Na nastavno radno mjesto lektora savjetnika može se izabrati pristupnik koji ispunjava opće kriterije iz članka 5., broj posebnih kriterija iz stavka 2. ovog članka ovih Nacionalnih kriterija te mora imati najmanje deset godina radnog iskustva na radnom mjestu sveučilišnog lektora odnosno višeg lektora na sveučilišnom filološkom studiju."]
[2308,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","S obzirom da resorni zakon nije definirao da je radno mjesto lektora savjetnika radno mjesto u trajnom izboru, potrebno je do donošenja ovih Nacionalnih kriterija pribaviti odgovarajuće tumačenje zakona, te sukladno njemu definirati uvjete reizbora za radno mjesto lektora savjetnika."]
[2309,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2310,"ANITA HRNJAK","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2311,"SANJA ŠOŠTARIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2312,"MARINA GLAVAŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2313,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2314,"SARA PROFETA","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2315,"INJA SKENDER LIBHARD","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2316,"MARKO MAJEROVIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2317,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2318,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2319,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","(U ime lektora FFZG-a)\nČlanak 80., stavak (1) Na nastavno radno mjesto lektora savjetnika može se izabrati pristupnik koji ispunjava opće kriterije iz članka 5., broj posebnih kriterija iz stavka 2. ovog članka ovih Nacionalnih kriterija te mora imati najmanje deset godina radnog iskustva na radnom mjestu sveučilišnog lektora odnosno višeg lektora na sveučilišnom filološkom studiju.\nČlanak 80., stavak (2) Broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti sedam posebnih kriterija."]
[2320,"IVANA BAŠIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","(U ime lektora FFZG-a)\nČlanak 80., stavak (1) Ispraviti pogrešku - umjesto „višeg lektora“ treba stajati „lektora savjetnika“\nČlanak 80., stavak (2) Predlažemo smanjivanje broja predviđenih posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika sukladno prijedlogu koji je izradio Rektorski zbor. Naime, u prijedlogu Rektorskog zbora broj traženih kriterija bio je značajno manji – pristupnici s doktoratom znanosti trebali su ispuniti dva posebna kriterija, oni s magisterijem znanosti četiri, a oni sa završenim diplomskim studijem sedam."]
[2321,"EDITA MEDIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Predlažem smanjivanje broja predviđenih posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika jer je brojka od 10 posebnih kriterija neostvariva zbog velikog broja sati u nastavi za one lektore koji nemaju akademski stupanj doktora znanosti."]
[2322,"EDITA MEDIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Što ako lektor ima doktorat iz književnosti, a ne iz jezika? Može li i takav doktorat vrijediti kao šest (6!) posebnih kriterija i to dvokratno – i pri reizboru na nastavno radno mjesto višeg lektora i pri izboru na nastavno radno mjesto lektora savjetnika? To zapravo znači da jednom napisan doktorski rad iz bilo kojeg područja ima vrijednost u obliku šest posebnih kriterija koje lektor bez doktorata treba ispuniti. Nije propisano treba li taj doktorat biti ostvaren na jezikoslovnom, književnom ili kakvom drugom smjeru što je apsurdno jer se lektori uglavnom bave poučavanjem i uvježbavanjem jezičnih sadržaja."]
[2323,"IVA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Predlaže se smanjiti broj posebnih kriterija koje bi pristupnici trebali ispuniti jer popriličan broj kriterija (prevođenje, recenziranja, mentorstva itd.) apsolutno nije primjenjiv na sve lektore u sustavu (lektori stranih jezika i kolege lektori kroatisti) čime im se automatski smanjuje mogućnost 'izbora'. Treba imati na umu i KOLIKO nastave lektori izvode na pojedinim sveučilištima što ih stavlja u neravnopravan položaj ako bi za jednako napredovanje trebali ispuniti 10 (!) uvjeta (a od ponuđenih im je više toga nedostupno jer npr. nisu prevoditelji)."]
[2324,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","(U ime HDSL-a) Članak 80. stavak (1) Na nastavno radno mjesto lektora savjetnika može se izabrati pristupnik koji ispunjava opće kriterije iz članka 5., broj posebnih kriterija iz stavka 2. ovog članka ovih Nacionalnih kriterija te mora imati najmanje deset godina radnog iskustva na radnom mjestu sveučilišnog lektora odnosno višeg lektora na sveučilišnom filološkom studiju.\n(U ime HDSL-a) stavak (2) (2) Broj posebnih kriterija iz članka 81. ovih Nacionalnih kriterija koje je pristupnik obvezan ispuniti za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika određuje se u skladu sa stečenim akademskim stupnjem obrazovanja pristupnika:\n- ako ima akademski stupanj doktora znanosti, mora ispuniti dva posebna kriterija\n- ako ima akademski stupanj magistra znanosti, mora ispuniti četiri posebna kriterija\n- ako ima završen poslijediplomski specijalistički studij, mora ispuniti pet posebnih kriterija\n- ako ima završen diplomski ili integrirani studij, mora ispuniti sedam posebnih kriterija."]
[2325,"TEA RAŠE","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","(U ime HDSL-a) Članak 80. stavak (1) Ispraviti pogrešku - umjesto „višeg lektora“ treba stajati „lektora savjetnika“.\n(U ime HDSL-a) stavak (2) Predlažemo smanjivanje broja predviđenih posebnih kriterija za izbor na nastavno radno mjesto lektora savjetnika sukladno prijedlogu koji je izradio Rektorski zbor. Naime, u prijedlogu Rektorskog zbora broj traženih kriterija bio je značajno manji – pristupnici s doktoratom znanosti trebali su ispuniti dva posebna kriterija, oni s magisterijem znanosti četiri, a oni sa završenim diplomskim studijem sedam."]
[2326,"DARIO MARŠANIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Osobno sam mišljenja da su predloženi kriteriji jako strogi, no mogu ih ipak razumjeti ako je riječ o trajnom izboru?? Također smatram da uvjete prema stečenim akademskim stupnjem obrazovanja ne treba mijenjati. Ako netko ima doktorat znanosti to treba honorirati, a isto onda vrijedi i za ostale stupnjeve slično onome kako je navedeno. Zasto se nekome magisterij znanosti ne bi priznao ili poslijediplomski specijalistički studij?"]
[2327,"NIKOLINA MILETIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Predlažem da se razlikuje između SAMO dvije kategorije obrazovanja pristupnika: onih s akademskim stupnjem doktora znanosti i ostalih. Nadalje, predlažem da pristupnici sa stečenim stupnjem doktora znanosti i s radnim iskustvom od 10 godina na mjestu višeg sveučilišnog lektora itd. kako stoji u tekstu prijedloga automatski mogu postati lektori savjetnici. Za ostale kategorije pristupnika predlažem da moraju ispuniti 3 posebna uvjeta i deset godina na radnom mjestu sveučilišnog lektora itd. kako stoji u tekstu prijedloga."]
[2328,"EDITA MEDIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Zanemareno da je lektor nastavno zvanje, a ne znanstveno-nastavno, pa bi lektoriranje svakako trebalo biti uključeno u uvjete za radna mjesta, a njihov broj smanjen jer prelaze dopušteno opterećenje od 35 % koje uključuje bavljenje stručnim, a ne znanstvenim radom, dok se u uvjetima često traže znanstvena postignuća. Ako lektor nema doktorat, nikako ne može ispuniti uvjete koji se od njega traže jer većina uvjeta pretpostavlja da je lektor ujedno i doktor znanosti (npr. uredništvo časopisa, recenzije knjiga, mentorstvo u izradi završnih i diplomskih radova, obnašanje dužnosti pomoćnika dekana ili pomoćnika rektora, članstvo u Rektorskom zboru itd.)."]
[2329,"ŽAKLINA RADOŠ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","Predlažem da se razlikuje između SAMO dvije kategorije obrazovanja pristupnika: onih s akademskim stupnjem doktora znanosti i ostalih. Nadalje, predlažem da pristupnici sa stečenim stupnjem doktora znanosti i s radnim iskustvom od 10 godina na mjestu višeg sveučilišnog lektora itd. kako stoji u tekstu prijedloga - a koji su stekli stupanj dok su radili kao (viši) lektori - automatski mogu postati lektori savjetnici. Za ostale kategorije pristupnika predlažem da moraju ispuniti 3 posebna uvjeta i deset godina na radnom mjestu sveučilišnog lektora itd. kako stoji u tekstu prijedloga."]
[2330,"SNJEŽANA BABIĆ","Opći kriteriji,\nČlanak 80.","(1) Na nastavno radno mjesto LEKTORA SAVJETNIKA može se izabrati pristupnik koji ispunjava opće kriterije iz članka 5., broj posebnih kriterija iz stavka 2. ovog članka ovih Nacionalnih kriterija te mora imati najmanje deset godina radnog iskustva na radnom mjestu sveučilišnog lektora odnosno višeg lektora na sveučilišnom filološkom studiju."]
[2331,"MARINELA ALEKSOVSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2332,"LIDIJA BAN MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2333,"DARKO MATOVAC","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)"]
[2334,"MILVIA GULEŠIĆ MACHATA","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2335,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2336,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XXIV.\n- osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta\n\nIzbaciti prvi dio jer nije relevantan za lektore."]
[2337,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XXIII. \nobnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu\n\nIzbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno."]
[2338,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XXII.\nIzbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan; dodati pročelnika „odsjeka“ i voditelja fakultetskog centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“."]
[2339,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XXII.\nu najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja fakultetskog centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, izvršavanje dužnosti predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta"]
[2340,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XX.\nizvršavanje funkcije voditelja ili člana projektnog tima najmanje jednog institucijski ovjerenog znanstvenog ili stručnog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje samo u projektima koji su trajali najmanje tri mjeseca i ne odnosi se na obavljanje administrativnih poslova\n\n\nDodati „znanstvenog“ projekta."]
[2341,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XIV.\nPredloženi kriterij s trećinom nastavnog programa kolegija na inozemnom visokom učilištu u praksi je gotovo neostvariv. Iskustvo kolega je da u programima inozemne mobilnosti predaju na stranim visokim učilištima unutar jednog tjedna, do 6 sati nastave."]
[2342,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka XIV.\nizvođenje nastave na inozemnom sveučilištu u minimalnom obimu od šest nastavnih sati u programu kolegija inozemnog visokog učilišta"]
[2343,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka xii. \nnakon izbora na prethodno radno mjesto višeg lektora sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\n\nIspraviti pogrešku - umjesto „lektora“ napisati „višeg lektora\"."]
[2344,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Treba svakako dodati recenziranje znanstvenih/stručnih članaka kao jednu od aktivnosti koja se vrednuje u izboru jer je za više lektore i lektore savjetnike ta aktivnost relevantna."]
[2345,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., dodati točku\nrecenziranje najmanje tri članka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije"]
[2346,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka x.\nlektoriranje odnosno korigiranje najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije"]
[2347,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81., točka ii.\nii. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg lektora prikupljeno najmanje tri (3) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)"]
[2348,"VANDA MARŽIĆ-SABALIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a"]
[2349,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Čl. 81. st. (1) - Zašto „institucijski ovjereni“ skupovi?"]
[2350,"ANITA HRNJAK","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog novog teksta Hrvatskog društva sveučilišnih lektora (HDSL-a) i lektora Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (FFZG-a)."]
[2351,"MARINA GLAVAŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2352,"SANJA ŠOŠTARIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2353,"VEDRANA BERLENGI KAPUŠIN","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2354,"MARIA RUGO","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2355,"SARA PROFETA","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2356,"INJA SKENDER LIBHARD","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2357,"MARKO MAJEROVIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedloge HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2358,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam prijedlog novog teksta HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2359,"MARINA ZUBAK PIVARSKI","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Podržavam opći komentar HDSL-a i lektora FFZG-a."]
[2360,"MARINA LOVRIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Budući da su lektori, viši lektori, pa tako i budući lektori savjetnici zaposleni na NASTAVNIM radnim mjestima, proporcionalno tome treba dopuniti tekst kriterija pod rednim brojem xxii. .... ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predstavnika djelatnika na suradničkim I NASTAVNIM radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta"]
[2361,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","(U ime lektora FFZG-a)\nČlanak 81., dodati točku: lektoriranje odnosno korigiranje najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije\nrecenziranje najmanje tri članka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije\nČlanak 81., točka ii. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg lektora prikupljeno najmanje tri (3) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)\nČlanak 81., točka x. lektoriranje odnosno korigiranje najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije\nrecenziranje najmanje tri članka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije\nČlanak 81., točka xii. nakon izbora na prethodno radno mjesto višeg lektora sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\nČlanak 81., točka xiv. izvođenje nastave na inozemnom sveučilištu u minimalnom obimu od šest nastavnih sati u programu kolegija inozemnog visokog učilišta\nČlanak 81., točka xx. izvršavanje funkcije voditelja ili člana projektnog tima najmanje jednog institucijski ovjerenog znanstvenog ili stručnog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje samo u projektima koji su trajali najmanje tri mjeseca i ne odnosi se na obavljanje administrativnih poslova\nČlanak 81., točka xxii. u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja fakultetskog centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, izvršavanje dužnosti predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta\nČlanak 81., točka xxiii. obnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu\nČlanak 81., točka xxiv. - osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2362,"IVANA BAŠIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","(U ime lektora FFZG-a) \nČlanak 81., dodati točku: Treba svakako dodati recenziranje znanstvenih/stručnih članaka kao jednu od aktivnosti koja se vrednuje u izboru jer je za više lektore i lektore savjetnike ta aktivnost relevantna.\nČlanak 81., točka ii. Ujednačeno ponderiranje pojedine vrste radova u skladu s prethodno navedenim prijedlogom u člancima 74. i 77.\nČlanak 81., točka x. Povećati broj lektoriranih članaka.\nČlanak 81., točka xii. Ispraviti pogrešku - umjesto „lektora“ napisati „višeg lektora\".\nČlanak 81., točka xiv. Predloženi kriterij s trećinom nastavnog programa kolegija na inozemnom visokom učilištu u praksi je gotovo neostvariv. Iskustvo kolega je da u programima inozemne mobilnosti predaju na stranim visokim učilištima unutar jednog tjedna, do 6 sati nastave.\nČlanak 81., točka xx. Dodati „znanstvenog“ projekta.\nČlanak 81., točka xxii. Izbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan; dodati pročelnika „odsjeka“ i voditelja fakultetskog centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“.\nČlanak 81., točka xxiii. Izbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno.\nČlanak 81., točka xxiv. Izbaciti prvi dio jer nije relevantan za lektore."]
[2363,"ANITA BADURINA FILIPIN","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Sveukupno smatram da su (viši) lektori koji su zaposleni na NASTAVNO radno mjesto stavljeni u vrlo neravnopravan položaj. Lektori su ipak u najvećem dijelu posvećeni nastavi, a ne prijevodima knjiga ili znanstveno-istraživačkom radu. Dio navedenih uvjeta zbog toga ili postojećeg institucijskog pravilnika ne mogu ispuniti te stoga predlažem da se Dodatni kao i Posebni kriteriji ponovno definiraju i to u skladu s realnim mogućnostima zaposlenih na NASTAVNIM radnim mjestima."]
[2364,"ANTONIJA PRIMORAC","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81. Nedostaje riječ ‘prijevoda’ ispred ‘književnog djela’ - ovako ispada da bi trebali pisati književna djela!\nPredlaže se u čl. 81 pod posebne kriterije uvrstiti: - usavršavanje u struci ili nastavi u inozemstvu – na sveučilišnim, znanstvenim i nastavnim institucijama u inozemstvu usavršavanje, uključujući boravak na međunarodnim ljetnim školama i radionicama, u ukupnom trajanju od najmanje 10 dana (lektor), 20 dana (viši lektor), 30 dana (lektor savjetnik) odnosno izvodjenje nastave od 15 sati (lektor), 30 sati (viši lektor), 60 sati (lektor savjetnik)\nČl. 81. iii. Pojasniti da mentori završnih i diplomskih radova mogu biti samo oni lektori/viši lektori (lektori savjetnici)  koji imaju doktorat znanosti.\nU ime Odsjeka za anglistiku Filozofskog fakulteta u Rijeci, pročelnica"]
[2365,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Budući da je lektorima hrvatskoga jezika znatno sužena mogućnost izbora, smatramo da je neophodno dodati još posebnih kriterija. \nPosebnih kriterija za lektora savjetnika (ili reizbor za višeg lektora) ukupno je 28. Posebnih kriterija za predavača savjetnika ili reizbor u višeg predavača ukupno je 33. Predlažemo dodati i u članak 81. još nekoliko kriterija kako bi se postigla ravnopravnost biranja među jednakim brojem kriterija. Predlažemo dodati sljedeće:\n\n- organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi\n- održan najmanje jedan tečaj stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog\n- sudjelovanje u provođenju verificiranih ispita\n- sudjelovanje u jezičnoj integraciji stranih državljana važnih za razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva i znanosti\n - organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje\n- sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n- recenzirana jedna stručna ili znanstvena knjiga, udžbenik ili nastavni priručnik\n- recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n- organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama"]
[2366,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Budući da su prijevodi i prevoditeljska djelatnost, zastupljeni kroz sve kriterije, nema razloga da se ne vrednuje i održavanje tečaja stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog.\nSudjelovanje u jezičnoj integraciji stranih državljana važnih za razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva i znanosti od jednake je važnosti kao i prevoditeljska djelatnost."]
[2367,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak xxiv dodati: organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta"]
[2368,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Točka xxiv: dodati jezične vježbe, lektori izvode jezične, a ne laboratorijske vježbe."]
[2369,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Točka xxiv.: dodati program cjeloživotnog obrazovanja"]
[2370,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Točka xvi. dodati Ministarstvo demografije i useljeništva s kojim lektori hrvatskoga kao inog usko surađuju."]
[2371,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Točka viii. umjesto nastupanje kao pozvani predavač, predlažemo: gostovanje na suradničkoj ustanovi u okviru nastave, fizički ili online. (Nastavna zvanja rijetko održavaju pozvana predavanja.)"]
[2372,"INA BILONIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Članak 81. pod VII. predlažemo prezentiranje jednog umjesto tri rada. Publikacije radova često nisu u isto vrijeme kao i održavanje skupova te se po predloženom kriteriju, \npotencijalno dovodi do situacije da u periodu od 5 godina treba imati 6 znanstvenih radova."]
[2373,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom."]
[2374,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlaže se da se za izbor u nastavno zvanje lektora savjetnika pod točkom ii. omogući kombinacija stručnih i znanstvenih radova."]
[2375,"EDITA MEDIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Kriteriji vii, viii i xxvi neizvedivi su za lektore hrvatskog jezika. Dodati kriterij: organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi hrvatskog za strance."]
[2376,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U svakom pa i visokom školstvu, kontinuirano usavršavanje je ključno za održavanje kvalitete nastave i relevantnosti stručnog i istraživačkog rada. \nPredlaže se stoga uvođenje mogućnosti priznavanja usavršavanja stečenih sudjelovanjem na tečajevima, stručnim i znanstvenim skupovima (slušatelji), te radionicama, kao dijela uvjeta za reizbor i napredovanje nastavnog i znanstvenog osoblja. Ova bi izmjena predstavljala i poticaj za djelatnike da kontinuirano razvijaju svoje kompetencije. Posljedično, najveću korist imali bi sami studenti."]
[2377,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlaže se dodati kriteriju vi. \"nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto lektora/višeg lektora recenziranje barem jedne znanstvene knjige, sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili rječnika\" - \"vi. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto lektora/višeg lektora recenziranje ili lektoriranje barem jedne znanstvene knjige, sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili rječnika\"."]
[2378,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Točka xiv. je neizvodiva u ovakvom obliku te se predlaže izmjena: izvođenje nastave na inozemnom sveučilištu u minimalnom obimu od najmanje 2 dana uz napomenu da je uvjet održavanje najmanje 6 sati nastave tjedno"]
[2379,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: održan najmanje jedan tečaj stranog jezika odnosno hrvatskoga kao inog jezika na nastavnom radnom mjestu lektora/višeg lektora"]
[2380,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: lektoriranje najmanje jednog rada koji je objavljen u stručnim ili znanstvenim publikacijama"]
[2381,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: uloga voditelja ili suradnika na sveučilišnom stručnom projektu ili voditelja odnosno izvoditelja programa cjeloživotnog učenja ili stručnog usavršavanja kojim se postiže transfer znanja, međuinstitucijska suradnja odnosno povezivanje akademske zajednice s društvenom i gospodarskom zajednicom"]
[2382,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi"]
[2383,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje"]
[2384,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij: sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom"]
[2385,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Dodati kriterij:  prezentacija najmanje dva rada, uključujući poster-prezentaciju, na znanstvenim ili stručnim skupovima kao autor ili koautor."]
[2386,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlaže se nadodati nekoliko kriterija iz Posebnih kriterija za predavače savjetnike (Članak 71.), jer se lektori (pišemo iz perspektive lektora kroatista) bave i tim stvarima, navest ću zasebno točke u 'prijedloge novoga teksta'. Molim razmotriti i imati na umu i lektore kroatiste koji se između ostaloga bave i hrvatskim kao inim jezikom."]
[2387,"IVA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlaže se da se za izbor u nastavno zvanje lektora savjetnika pod točkom ii. omogući kombinacija radova (jer se do kategorizacije rada dolazi slijepim recenzijama pa ne možemo odlučiti (!) pisati isključivo stručne/znanstvene radove), uz uvažavanje specifičnog doprinosa pristupnika u relevantnom području ili polju."]
[2388,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","(U ime HDSL-a) članak 81., dodati novu točku - recenziranje najmanje tri članka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije.\nčlanak 81., točka ii. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg lektora prikupljeno najmanje tri (3) boda u sljedećim kategorijama (moguća kombinacija radova iz raznih kategorija):\n- objavljeni stručni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni znanstveni radovi (pojedinačni rad ponderira se kao dva (2) boda)\n- objavljeni prijevodi zahtjevnijeg cjelovitog znanstvenog odnosno stručnog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao jedan (1) bod)\n- objavljeni prijevodi knjige odnosno izvedbeno-umjetničkog teksta (pojedinačni prijevod ponderira se kao dva (2) boda)\nčlanak 81., točka x. lektoriranje odnosno korigiranje najmanje pet članaka za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova sa znanstvenog skupa ili zbirne znanstvene publikacije.\nčlanak 81., točka xii. nakon izbora na prethodno radno mjesto višeg lektora sudjelovanje u najmanje dvije institucijski ovjerene aktivnosti popularizacije znanosti kojima se potiče dijalog znanstvene zajednice sa zainteresiranom javnosti o znanosti i znanstvenom obrazovanju, pri čemu se vrednuju sljedeće aktivnosti:\nčlanak 81., točka xiv. izvođenje nastave na inozemnom sveučilištu u minimalnom obimu od šest nastavnih sati u programu kolegija inozemnog visokog učilišta.\nčlanak 81., točka xx. izvršavanje funkcije voditelja ili člana projektnog tima najmanje jednog institucijski ovjerenog znanstvenog ili stručnog projekta, pri čemu se priznaje sudjelovanje samo u projektima koji su trajali najmanje tri mjeseca i ne odnosi se na obavljanje administrativnih poslova.\nčlanak 81., xxii. u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti pročelnika sveučilišnog odjela, fakultetskog odsjeka ili voditelja fakultetskog centra ili u najmanje jednom mandatu, a najkraće jednu godinu, izvršavanje dužnosti predsjednika odbora ili povjerenstava dekana (pročelnika sveučilišnog odjela) na sastavnici ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika odbora i povjerenstva fakultetskog vijeća (vijeća sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predstavnika djelatnika na nastavnim radnim mjestima u senatu ili fakultetskom vijeću (vijeću sveučilišnog odjela) ili u najmanje jednom mandatu izvršavanje dužnosti predsjednika alumni udruge sastavnice ili predsjednika ili člana predsjedništva alumni udruge sveučilišta.\nčlanak 81., točka xxiii. obnašanje dužnosti člana tijela Rektorskog zbora i drugih sveučilišnih tijela (odbora, povjerenstava, radnih skupina) na temelju imenovanja u minimalno jednom mandatu, a najkraće jednu godinu.\nčlanak 81., točka xxiv. - osmišljavanje problemski osmišljenih oblika nastave (na prijediplomskom, diplomskom ili poslijediplomskom studiju) uz odobrenje nadležnog stručnog tijela visokog učilišta."]
[2389,"TEA RAŠE","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","(U ime HDSL-a) članak 81. dodati točku - Treba svakako dodati recenziranje znanstvenih/stručnih članaka kao jednu od aktivnosti koja se vrednuje u izboru jer je za više lektore i lektore savjetnike ta aktivnost relevantna.\n\nčlanak 81., točka ii. Ujednačeno ponderiranje pojedine vrste radova u skladu s prethodno navedenim prijedlogom u člancima 74. i 77.\nčlanak 81., točka x. Povećati broj lektoriranih članaka.\nčlanak 81., točka xii. Ispraviti pogrešku - umjesto „lektora“ napisati „višeg lektora\".\nčlanak 81., točka xiv. Predloženi kriterij s trećinom nastavnog programa kolegija na inozemnom visokom učilištu u praksi je gotovo neostvariv. Iskustvo kolega je da u programima inozemne mobilnosti predaju na stranim visokim učilištima unutar jednog tjedna, do 6 sati nastave.\nčlanak 81., točka xx. Dodati „znanstvenog“ projekta.\nčlanak 81., točka xxii. Izbaciti prvi dio (pomoćnik dekana) jer je nerealan; dodati pročelnika „odsjeka“ i voditelja fakultetskog centra jer u stvarnosti lektori mogu obnašati te funkcije; umjesto predstavnika u „suradničkim“ radnim mjestima napisati „nastavnim“.\nčlanak 81., točka xxiii. Izbaciti „pomoćnika (savjetnik) rektora“ jer je nerealno.\nčlanak 81., točka xxiv. Izbaciti prvi dio jer nije relevantan za lektore."]
[2390,"MARINA LOVRIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlažem dodati sljedeće:\n• sudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n• recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom\n• organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje\n• organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama\n• organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi"]
[2391,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Posebnih kriterija za lektora savjetnika (ili reizbor za višeg lektora) ukupno je 28. Posebnih kriterija za predavača savjetnika ili reizbor u višeg predavača ukupno je 33. Predlažem dodati i u članak 81. još nekoliko kriterija kako bi se postigla ravnopravnost biranja među jednakim brojem kriterija. Predlažem dodati sljedeće:\nsudjelovanje na najmanje tri stručna usavršavanja, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \nrecenzirana jedna stručna ili znanstvena knjiga, udžbenik ili nastavni priručnik \n recenziran najmanje jedan članak za znanstvene ili stručne časopise, zbornike radova ili zbirne znanstveno-stručne publikacije, što se dokazuje institucionalno ovjerenom potvrdom \n organizacija ili aktivno sudjelovanje na stručnom odnosno studijskom putovanju s izvođenjem nastave ili organizacija terenske nastave u okviru kolegija koji predaje \n organizacija gostovanja stranih predavača na instituciji pristupnika ili posjete studenata na drugim institucijama \n organizacija ili aktivno sudjelovanje u ljetnoj školi \nodržan najmanje jedan tečaj stranog jezika ili hrvatskoga kao stranog\nsudjelovanje u provođenju verificiranih ispita\nsudjelovanje u jezičnoj integraciji stranih državljana važnih za razvoj i napredak hrvatskog gospodarstva i znanosti"]
[2392,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U članku 91. pod xxiv. svugdje gdje se spominje studijski program ili razine studija trebalo bi dodati i program cjeloživotnog obrazovanja."]
[2393,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U članku 81. pod xxii. uz \"pročelnika sveučilišnog odjela\" trebalo bi dodati i \"voditelja centra\" jer mnogi lektori rade u centrima."]
[2394,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U članku 81. u ii., xvii., xviii.  i xxvi. kriteriji su prijevodi, što nije primjenjivo na lektore hrvatskoga jezika (kao materinskoga ili inoga) te im se automatski smanjuje broj kriterija koji mogu ispuniti."]
[2395,"JOSIPA KORLJAN BEŠLIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U članku 81. pod 1. uz autorstvo ili kaoutorstvo \"objavljene znanstvene knjige, sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika...\" dodati i udžbenika ili priručnika."]
[2396,"DARIO MARŠANIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Pojedine kriterije nije moguće ispuniti bez promjena institucijskih pravilnika. Lektor ili Viši lektor bez doktorata ne može biti mentor/komentor na prijediplomskom studiju prilikom pisanja završnog rada studentu. Sukladno tome ja u startu ne mogu ispuniti taj uvjet. Automatski ne mogu ispuniti ni uvjet koji slijedi, a to je da imam objavljen rad sa studentom kojem sam bio mentor. Ova dva uvjeta i nisu toliko loša, ali onda treba promijeniti institucijski pravilnik koji to u ovom trenutku brani."]
[2397,"NIKOLINA MILETIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlažem da se stavak ii. raščlani u zasebne stavke kako slijedi: ii. objavljen minimalno jedan znanstveni rad, iii.) objavljen minimalano jedan stručni rad, iii.) objavljen minimalno jedan prijevod cijelovitog itd. kako stoji u prijedlogu, iii.) minimalano jedan prijevod knjige ili znanstveno-umjetničkog teksta, te da se sve navedene savke vrednuju kao zasebni uvjeti, a ne zbirno kao jedan posebni uvjet\n\nPredlažem da se broj radova iz stavke vii. promijeni iz tri u jedan.\n\nPredlažem da se broj radova iz stavke x. promijeni iz tri u jedan."]
[2398,"ŽAKLINA RADOŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlažem da se broj radova iz stavke x. promijeni iz tri u jedan."]
[2399,"ŽAKLINA RADOŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlažem da se broj radova iz stavke vii. promijeni iz tri u jedan."]
[2400,"ŽAKLINA RADOŠ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Predlažem da se stavak ii. Posebnih uvjeta raščlani u zasebne stavke kako slijedi: ii.) objavljen minimalno jedan znanstveni rad, iii.) objavljen minimalano jedan stručni rad, iii.) objavljen minimalno jedan prijevod cijelovitog itd. kako stoji u prijedlogu, iii.) minimalano jedan prijevod knjige ili znanstveno-umjetničkog teksta, te da se sve navedene stavke vrednuju kao zasebni uvjeti, a ne zbirno kao jedan posebni uvjet."]
[2401,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","U ovom poglavlju (VI) o nastavnom radnom mjestu lektora savjetnika nedostaje dio s kriterijima za reizbor - iako je po Zakonu o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti jasno, da se za reizbor traži ispunjenje polovine kriterija. No, navodilili su se ipak kriteriji za reizbor lektora i višeg lektora, te je upadljivo, da su za lektora savjetnika izostavljeni. Znači li to da je Lektor savjetnik trajni izbor i da više nema reizbora? Što bi bilo analogno trajnom izboru zadnjeg napredovanja u znanstveno- nastavnom zvanju (redoviti profesor u trajnom izboru) ili pak onome u prosvjeti: mentori izvrsni savjetnici su u \"trajnom izboru\"."]
[2402,"SNJEŽANA BABIĆ","Posebni kriterij,\nČlanak 81.","Trebalo bi dodati ovom posebnom kriteriju  \"vi. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg lektora recenziranje barem jedne znanstvene knjige, sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili rječnika\" -  \"vi. nakon izbora na prethodno nastavno radno mjesto višeg lektora recenziranje ili lektoriranje barem jedne znanstvene knjige, sveučilišnog udžbenika, sveučilišnog priručnika ili rječnika\". Lektor/viši lektor je nastavno zvanje, a ne znanstveno-nastavno, stoga bi i lektoriranje radova trebalo biti obuhvaćeno ovom formulacijom."]
[2403,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","GLAVA III,\nUMJETNIČKI KRITERIJI","St. 1.:\nUmjesto “nastavnog radnog mjesta u umjetničkoj nastavi” treba predvidjeti formulaciju “predavača i višeg predavača u umjetničkoj nastavi” (jer nije jasno na što se formulacija “nastavno radno mjesto u umjetničkoj nastavi” odnosi, budući da su sve druga takva radna mjesta izrijekom navedena)."]
[2404,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","GLAVA III,\nUMJETNIČKI KRITERIJI","St. 1.:\nUmjesto “nastavnog radnog mjesta u umjetničkoj nastavi” treba predvidjeti formulaciju “predavača i višeg predavača u  umjetničkoj nastavi” (jer nije jasno na što se formulacija “nastavno radno mjesto u umjetničkoj nastavi” odnosi, budući da su sve druga takva radna mjesta izrijekom navedena)."]
[2405,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","GLAVA III,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO U UMJETNIČKOM PODRUČJU","Ovdje treba predvidjeti nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača u umjetničkom području koja su izostala iz čl. 61. – 64. prema dosadašnjim propisima:\nOdluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u umjetničko-nastavna i nastavna zvanja u području umjetnosti, NN 61/2017:\nhttps://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/201\n7_06_61_1425.html\n\nNASTAVNA ZVANJA - SADAŠNJE RADNO MJESTO, ODNOSNO IUBOR NASLOVNOG NASTAVNIKA\nZa potrebe korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu visokoškolske umjetničke nastave na sveučilištu, fakultetu ili umjetničkoj akademiji obavljaju se izbori u nastavna zvanja predavača i višeg predavača, umjetničkog suradnika, višeg umjetničkog suradnika i umjetničkog savjetnika, sukladno čl. 92 (1) i čl. 98 (2) Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13).\nZa nastavnike koji nisu završili odgovarajući umjetnički studij, a imaju status umjetnika, valorizira se njihova umjetnička djelatnost vezana uz struku umjetničkog područja nastavnog djelovanja.\n\nPredavač\nVI.\nU zvanje predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavak 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13.), uz opće uvjete i sljedeće uvjete:\nPristupnik treba ispuniti dva (2) od sljedećih četiri (4) uvjeta:\n1. da je u suradničkom ili nastavnom zvanju, računajući razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja, izbora kontinuirano izvodio nastavu u sustavu visokog obrazovanja, i to najmanje trideset (30) norma sati godišnje.\n2. da je održao jedno javno izlaganje na stručnim ili umjetničkim skupovima iz područja struke iz koje se provodi postupak izbora u zvanje;\n3. da ima barem dva (2) stručna ili umjetnička rada vezana uz predmetnu struku umjetničkog područja;\n4. da je pomagao studentima pri izradi završnih radova (javni nastup, izložbu ili drugi oblik javnog umjetničkog djelovanja).\n\nViši predavač\nVII.\nU zvanje višeg predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavak 4. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« br. 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13), uz opće uvjete i sljedeće uvjete:\nPristupnik treba ispuniti dva (2) od tri (3) sljedeća uvjeta:\n1. da je u razdoblju od najviše pet godina prije pokretanja izbora u nastavno zvanje u tom zvanju kontinuirano izvodio nastavu od najmanje šezdeset (60) norama sati godišnje;\n2. da ima barem pet (5) objavljenih stručnih ili umjetničkih radova vezanih uz predmetnu struku umjetničkog područja;\n3. da je pomagao studentima pri izradi završnih radova (javni nastup, izložbu ili drugi oblik javnog umjetničkog djelovanja)."]
[2406,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","GLAVA III,\nKRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO U UMJETNIČKOM PODRUČJU","Ovdje treba predvidjeti nastavna radna mjesta predavača i višeg predavača u  umjetničkom području koja su izostala iz čl. 61. – 64. prema dosadašnjim propisima: \nOdluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u umjetničko-nastavna i nastavna zvanja u području umjetnosti, NN 61/2017:\nhttps://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/201\n7_06_61_1425.html\nNASTAVNA ZVANJA\nZa potrebe korepeticije i druge suradnje u obrazovnom procesu visokoškolske umjetničke nastave na sveučilištu, fakultetu ili umjetničkoj akademiji obavljaju se izbori u nastavna zvanja predavača i višeg predavača, umjetničkog suradnika, višeg umjetničkog suradnika i umjetničkog savjetnika, sukladno čl. 92 (1) i čl. 98 (2) Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13).\nZa nastavnike koji nisu završili odgovarajući umjetnički studij, a imaju status umjetnika, valorizira se njihova umjetnička djelatnost vezana uz struku umjetničkog područja nastavnog djelovanja.\nPredavač\nVI.\nU zvanje predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavak 3. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13.), uz opće uvjete i sljedeće uvjete:\nPristupnik treba ispuniti dva (2) od sljedećih četiri (4) uvjeta:\n1. da je u suradničkom ili nastavnom zvanju, računajući razdoblju od tri godine prije datuma pokretanja, izbora kontinuirano izvodio nastavu u sustavu visokog obrazovanja, i to najmanje trideset (30) norma sati godišnje.\n2. da je održao jedno javno izlaganje na stručnim ili umjetničkim skupovima iz područja struke iz koje se provodi postupak izbora u zvanje;\n3. da ima barem dva (2) stručna ili umjetnička rada vezana uz predmetnu struku umjetničkog područja;\n4. da je pomagao studentima pri izradi završnih radova (javni nastup, izložbu ili drugi oblik javnog umjetničkog djelovanja).\nViši predavač\nVII.\nU zvanje višeg predavača može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete iz članka 98. stavak 4. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine« br. 123/03, 198/03, 105/04, 174/04, 02/07, 46/07, 45/09, 63/11, 94/13, 139/13), uz opće uvjete i sljedeće uvjete:\nPristupnik treba ispuniti dva (2) od tri (3) sljedeća uvjeta:\n1. da je u razdoblju od najviše pet godina prije pokretanja izbora u nastavno zvanje u tom zvanju kontinuirano izvodio nastavu od najmanje šezdeset (60) norama sati godišnje;\n2. da ima barem pet (5) objavljenih stručnih ili umjetničkih radova vezanih uz predmetnu struku umjetničkog područja;\n3. da je pomagao studentima pri izradi završnih radova (javni nastup, izložbu ili drugi oblik javnog umjetničkog djelovanja)."]
[2407,"MARIO ŠOŠA","Nastavno radno mjesto korepetitora,\nČlanak 83.","Radno mjesto korepetitora je trenutno doslovno isto što i radno mjesto umjetničkog suradnika, tako je bilo do sada na Muzičkoj akademiji u Zagrebu i svim ostalim akademijama u državi. Korepetitor je do ovog pravilnika bio tek kolokvijalni naziv za umjetničkog suradnika. S ovom sistematizacijom ostaje nejasno što će biti sa zvanjem predavača u umjetničkom području koje je do sada postojalo za niz kolegija (Klavir obligatno npr. ili za predmet solfeggio na B razini). Po ovome, naša radna mjesta će biti podvrgnuta kriterijima koji su dizajnirani za znanost a ne umjetnost. Tj. ako se budemo željeli reizabrati u to zvanje nećemo moći biti reizabrani i dobit ćemo otkaz. Ne razumijem tko je radio sistematizaciju a da nije provjerio postoje li predavačka mjesta u umjetnosti? Mi jasno, po ovim kriterijima možemo \"postati\" umjetnički suradnici, međutim naša nastava su predavanja i stoga naš rad ne može biti \"suradnja\". S druge strane korepetitori su u pravom smislu riječi suradnici jer ne predaju već sviraju sa studentima. U Statutima svih akademija u državi nema zvanja umjetničkog suradnika i koreptitora već samo i isključivo umjetničkog suradnika. Na kriterije napredovanja nemam primjedbi.\nMario Šoša"]
[2408,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Nastavno radno mjesto višeg korepetitora,\nČlanak 84.","Nastavno radno mjesto višeg korepetitora \nČlanak 84. \n(1) Na nastavno radno mjesto višeg korepetitora može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij, dokazanu umjetničku djelatnost, pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje i najmanje pet godina radnog iskustva u struci. \n\nOvdje je nejasno što znači “pet godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovo treba uskladiti s uvjetima za radno mjesto višeg predavača (čl. 66.: 300 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2409,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto višeg korepetitora,\nČlanak 84.","Nejasno je što znači “pet godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovo treba uskladiti s uvjetima za radno mjesto višeg predavača (čl. 66.: 300 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2410,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Nastavno radno mjesto korepetitora savjetnika,\nČlanak 85.","St. 1.:\nNejasno je što znači “deset godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovo treba uskladiti s uvjetima za radno mjesto predavača savjetnika (čl. 70.: 600 kontakt-sati od prethodnog izbora).\n\nSt. 2.:\nNejasno je što ovo znači jer pristupnik za svako radno mjesto mora ispunjavati kriterije koje je propisalo visoko učilište."]
[2411,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto korepetitora savjetnika,\nČlanak 85.","St. 1.:\nNejasno je što znači “deset godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovo treba uskladiti s uvjetima za radno mjesto predavača savjetnika (čl. 70.: 600 kontakt-sati od prethodnog izbora). \n\nSt. 2.:\nNejasno je što ovo znači jer pristupnik za svako radno mjesto mora ispunjavati kriterije koje je propisalo visoko učilište."]
[2412,"MARIO ŠOŠA","KRITERIJI ZA IZBOR NA NASTAVNO RADNO MJESTO U UMJETNIČKOM PODRUČJU,\nNastavno radno mjesto umjetničkog suradnika","Radno mjesto korepetitora je trenutno doslovno isto što i radno mjesto umjetničkog suradnika, tako je bilo do sada na Muzičkoj akademiji u Zagrebu i svim ostalim akademijama u državi. Korepetitor je do ovog pravilnika bio tek kolokvijalni naziv za umjetničkog suradnika. S ovom sistematizacijom ostaje nejasno što će biti sa zvanjem predavača u umjetničkom području koje je do sada postojalo za niz kolegija (Klavir obligatno npr. ili za predmet solfeggio na B razini). Po ovome, naša radna mjesta će biti podvrgnuta kriterijima koji su dizajnirani za znanost a ne umjetnost. Tj. ako se budemo željeli reizabrati u to zvanje nećemo moći biti reizabrani i dobit ćemo otkaz. Ne razumijem tko je radio sistematizaciju a da nije provjerio postoje li predavačka mjesta u umjetnosti? Mi jasno, po ovim kriterijima možemo \"postati\" umjetnički suradnici, međutim naša nastava su predavanja i stoga naš rad ne može biti \"suradnja\". S druge strane korepetitori su u pravom smislu riječi suradnici jer ne predaju već sviraju sa studentima. U Statutima svih akademija u državi nema zvanja umjetničkog suradnika i koreptitora već samo i isključivo umjetničkog suradnika. Na kriterije napredovanja nemam primjedbi.\nMario Šoša"]
[2413,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Nastavno radno mjesto umjetničkog suradnika,\nČlanak 86.","Umjesto “i/ili” predlažemo “i” jer ovo implicira da umjetnički suradnik ne mora imati završen diplomski studij, što je uvjet za radno mjesto i na nižim razinama umjetničkog obrazovanja (v. Zakon o umjetničkom obrazovanju, čl. 17. st. 1.) pa se ovom odredbom degradira sustav visokog obrazovanja u odnosu na obrazovanje u osnovnim i srednjim umjetničkim školama.\n\nPrijedlog teksta:\nNa nastavno radno mjesto umjetničkog suradnika može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij i dokazanu umjetničku djelatnost, ispunjava kriterije koje je propisalo visoko učilište i koji je objavio najmanje tri umjetnička ili stručna rada vezana uz dio umjetničkog područja odnosno polja u kojem izvodi nastavu."]
[2414,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto umjetničkog suradnika,\nČlanak 86.","Umjesto “i/ili” predlažemo “i” jer ovo implicira da umjetnički suradnik ne mora imati završen diplomski studij, što je uvjet za radno mjesto i na nižim razinama umjetničkog obrazovanja (v. Zakon o umjetničkom obrazovanju, čl. 17. st. 1.) pa se ovom odredbom degradira sustav visokog obrazovanja u odnosu na obrazovanje u osnovnim i srednjim umjetničkim školama.\n\nPrijedlog teksta:\nNa nastavno radno mjesto umjetničkog suradnika može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij i dokazanu umjetničku djelatnost, ispunjava kriterije koje je propisalo visoko učilište i koji je objavio najmanje tri umjetnička ili stručna rada vezana uz dio umjetničkog područja odnosno polja u kojem izvodi nastavu."]
[2415,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AKADEMIJA LIKOVNIH UMJETNOSTI","Nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika,\nČlanak 87.","Razmatrajući uvjet naveden pod prvom alinejom: \"- najmanje pet godina radnog iskustva u struci\", a imajući u vidu da je mogućnost zapošljavanja u dijelu umjetničkog područja likovne umjetnosti limitirana na području RH, to predlažemo dodati u ovu alineju i alternativu koja glasi: \"ili dokazive umjetničke djelatnosti u predmetnom umjetničkom području\".\nNaime, time bi se olakšalo posebno mlađim osobama, zasnivanje radnog odnosa jer se ne bi kao uvjet gledalo nužno formalni radni staž u struci nego dokazivo umjetničko iskustvo u širem smislu."]
[2416,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika,\nČlanak 87.","Na nastavno radno mjesto višeg stručnog suradnika može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij i/ili dokazanu umjetničku djelatnost, koji ispunjava kriterije koje je propisalo visoko učilište i sljedeće posebne kriterije \n\nPogrešno je navedeno \"višeg stručnog suradnika\" umjesto \"višeg umjetničkog suradnika\".\n\nUmjesto “i/ili” predlažemo “i” jer ovo implicira da viši umjetnički suradnik ne mora imati završen diplomski studij, što je uvjet za radno mjesto i na nižim razinama umjetničkog obrazovanja (v. Zakon o umjetničkom obrazovanju, čl. 17. st. 1.) pa se ovom odredbom degradira sustav visokog obrazovanja u odnosu na obrazovanje u osnovnim i srednjim umjetničkim školama.\n\nPrijedlog teksta:\n\"Na nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij i dokazanu umjetničku djelatnost, ispunjava kriterije koje je propisalo visoko učilište i i sljedeće posebne kriterije.\"\n\nNejasno je što znači “pet godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovaj članak treba uskladiti s uvjetima za istorazinsko radno mjesto višeg predavača (čl. 66.: 300 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2417,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika,\nČlanak 87.","Nejasno je što znači “pet godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovaj članak treba uskladiti s uvjetima za istorazinsko radno mjesto višeg predavača (čl. 66.: 300 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2418,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika,\nČlanak 87.","Pogrešno je navedeno \"višeg stručnog suradnika\" umjesto \"višeg umjetničkog suradnika\".\nUmjesto “i/ili” predlažemo “i” jer ovo implicira da viši umjetnički suradnik ne mora imati završen diplomski studij, što je uvjet za radno mjesto i na nižim razinama umjetničkog obrazovanja (v. Zakon o umjetničkom obrazovanju, čl. 17. st. 1.) pa se ovom odredbom degradira sustav visokog obrazovanja u odnosu na obrazovanje u osnovnim i srednjim umjetničkim školama.\n\nPrijedlog teksta:\n\"Na nastavno radno mjesto višeg umjetničkog suradnika može biti izabran pristupnik koji ima završen diplomski umjetnički studij i dokazanu umjetničku djelatnost, ispunjava kriterije koje je propisalo visoko učilište i i sljedeće posebne kriterije.\""]
[2419,"ESTER VIDOVIĆ","Nastavno radno mjesto umjetničkog savjetnika,\nČlanak 88.","Postoji li mogućnost trajnog izbora na radno mjesto umjetničkog savjetnika?"]
[2420,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Nastavno radno mjesto umjetničkog savjetnika,\nČlanak 88.","Nejasno je što znači “deset godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovaj članak treba uskladiti s uvjetima za istorazinsko radno mjesto predavača savjetnika (čl. 70.: 600 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2421,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Nastavno radno mjesto umjetničkog savjetnika,\nČlanak 88.","Nejasno je što znači “deset godina radnog iskustva u struci”. Za sva ostala nastavna radna mjesta predviđen je minimalan broj kontakt-sati te i ovaj članak treba uskladiti s uvjetima za istorazinsko radno mjesto predavača savjetnika (čl. 70.: 600 kontakt-sati od prethodnog izbora)."]
[2422,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto u umjetničkom području,\nČlanak 89.","Dio peti je dio o postupku provođenja nastupnog predavanja i ne spada u popis potrebnih kriterija. Kriterij da pristupnik koji se prvi put izabire na radno mjesto mora imati pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje trebalo bi dodati u popis kriterija (npr. čl. 39) zbog lakšeg određivanja u praksi svih kriterija koji se odnose na pristupnika."]
[2423,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto u umjetničkom području,\nČlanak 89.","Nejasne su odredbe o radnom iskustvu u struci. Uskladiti sa ZVOZD-om (polovina kriterija).\n\nNedostaju stavci 5. i 6. koji reguliraju reizbor umjetničkih savjetnika i korepetitora savjetnika."]
[2424,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto u umjetničkom području,\nČlanak 89.","Ponovno su nejasne odredbe o radnom iskustvu u struci. Uskladiti sa ZVOZD-om (polovina kriterija).\n\nNedostaju stavci 5. i 6. koji reguliraju reizbor umjetničkih savjetnika i korepetitora savjetnika."]
[2425,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Kriteriji za reizbor na nastavno radno mjesto u umjetničkom području,\nČlanak 89.","Ponovno su nejasne odredbe o radnom iskustvu u struci. Uskladiti sa ZVOZD-om (polovina kriterija).\n\nNedostaju stavci 5. i 6. koji reguliraju reizbor umjetničkih savjetnika i korepetitora savjetnika."]
[2426,"SVEUČILIŠTE VERN","Osnovne odredbe,\nČlanak 90.","Potrebno je izmijeniti dio odredbe stavka 1.  iz: „od strane povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta“ u \"od strane stručnog povjerenstva koje je imenovao senata, fakultetsko ili akademijsko vijeće, vijeće veleučilišta odnosno znanstveno vijeće“.\n\nPotrebno je izmijeniti dio odredbe stavka 2. iz: \"ovlašteno stručno vijeće\" u \"senat, fakultetsko ili akademijsko vijeće, vijeće veleučilišta odnosno znanstveno vijeće\"."]
[2427,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Osnovne odredbe,\nČlanak 90.","St. 1.:\nBudući da je riječ o općem kriteriju, odredbu valja premjestiti u čl. 5 kao st. 7. kao opći kriterij za zapošljavanje na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta. Kriterij je propisan tek ovdje (u čl. 90. st. 1.) pa iz toga može proizaći da nije opći kriterij. Navodi se eksplicitno kao uvjet samo za neka radna mjesta, ali ne za sva (npr. u opisu uvjeta za neka nastavna radna mjesta)."]
[2428,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Osnovne odredbe,\nČlanak 90.","St. 1.:\nBudući da je riječ o općem kriteriju, odredbu valja premjestiti u čl. 5 kao st. 7. kao opći kriterij za zapošljavanje na znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta. Kriterij je propisan tek ovdje (u čl. 90. st. 1.) pa iz toga može proizaći da nije opći kriterij. Navodi se eksplicitno kao uvjet samo za neka radna mjesta, ali ne za sva (npr. u opisu uvjeta za neka nastavna radna mjesta)."]
[2429,"JELENA PARLOV","Osnovne odredbe,\nČlanak 90.","Daje se u ime Matičnog odbora za polja kemijskog inženjerstva, rudarstva, nafte i geološkog inženjerstva, metalurgije, tekstilne tehnologije i grafičke tehnologije.\nFormulacija iz članka 90., stavka 1., prema kojoj „Pristupnik koji se prvi put izabire na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno i nastavno radno mjesto uz kriterije propisane ovim Nacionalnim kriterijima, mora imati pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima od strane povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta“, podložna je pogrešnom tumačenju. Naime, budući da se svaki izbor u više zvanje može smatrati „prvim izborom“ u to zvanje, navedeno može dovesti do zaključka da je kandidat dužan izvoditi novo nastupno predavanje pri svakom napredovanju. Predlaže se brisanje sintagme „koji se prvi put izabire“ te preciziranje odredbe na način da jednom obavljeno i pozitivno ocijenjeno nastupno predavanje vrijedi i za sva iduća napredovanja unutar istog znanstvenog polja na istom visokom učilištu, čime se osigurava dosljednost postupanja i izbjegava administrativno opterećenje."]
[2430,"IVAN SABOL","Osnovne odredbe,\nČlanak 90.","Dio peti je potpuno nepovezan sa ostatkom dokumenta.\nNastupno predavanje se ne spominje drugdje u ostatku teksta (niti u čl 4 niti u čl 5 koji neopravdano ulazi u sam postupak izbora umjesto da se drži kriterija)"]
[2431,"SVEUČILIŠTE VERN","Pripremanje nastupnog predavanja,\nČlanak 91.","U stavku 2. predlaže se izmijeniti sljedeće iz \"visoko učilište koje provodi postupak izbora\" u \"visoko učilište na kojem se pristupnik izabire\"."]
[2432,"HRVATSKO KATOLIČKO SVEUČILIŠTE","Pripremanje nastupnog predavanja,\nČlanak 91.","U prvom stavku članka 91. stoji: “Stručno povjerenstvo iz prethodnog članka predložiti će pristupnicima temu i termin za održavanje nastupnog predavanja. Predložena tema nastupnog predavanja mora biti u okviru redovite nastave iz predmeta koji je u polju za koje se pristupnik bira.“ Iz navedenog stavka nije jasno mora li se nastupno predavanje izvoditi u terminima redovite nastave ili tema nastupnog predavanja mora biti identična onoj koja je predviđena silabusom kolegija koji je u polju za koje se pristupnik bira. Ukoliko se nastupno predavanje mora održavati u okviru redovite nastave to može predstavljati ozbiljan organizacijski problem ukoliko se na natječaj javi veći broj pristupnika koji zadovoljavaju sve kriterije predviđene za izbor na radno mjesto za koje je natječaj raspisan jer se za sve njih mora organizirati nastupno predavanje."]
[2433,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Oglašavanje nastupnog predavanja,\nČlanak 92.","U članku 93. predlažemo predvidjeti mogućnost sudjelovanja slušatelja nastupnog predavanja na daljinu, posredstvima informacijsko-komunikacijske tehnologije koja omogućava aktivno sudjelovanje u predavanju."]
[2434,"ROBERT KUDELIĆ","Održavanje nastupnog predavanja,\nČlanak 93.","Pod stavkom 3. definirati kako nastavni sat traje 45 minuta (ili se pozvati na zakon koji to definira) i definirati koliko može biti odstupanje ili kako predavanje mora trajati točno 45 minuta. Definirati što ulazi u predavanje - predavanje, pitanja studenata, pitanja povjerenstva, pitanja ostalih pozvanih, diskusija. Definirati kako nastupno predavanje održavaju samo oni pristupnici koji već nisu održali nastupno predavanje na nekoj drugoj akademskoj instituciji, a koje je pozitivno ocijenjeno; naime, nije potrebno tražiti od kandidata neka više puta dokazuje već dokazano."]
[2435,"ROBERT KUDELIĆ","Rasprava,\nČlanak 94.","Ovo bi trebalo biti sastavni dio nastupnog predavanja, a kao što je to u regularnoj nastavi, inače se izlazi izvan okvira klasične nastave, a upravo je klasična nastava ono što bi kandidat trebao iskusiti i proizvesti na nastupnom predavanju."]
[2436,"ROBERT KUDELIĆ","Ocjena nastupnog predavanja,\nČlanak 95.","(2) Ocjena nastupnog predavanja mora sadržavati prosudbu pristupnikovih vještina, a odnosi se naročito na: stručnu kompetentnost predavača, primjerenost nastavnog sadržaja studijskom programu u okviru kojeg će pristupnik izvoditi nastavu, predavačke i govorničke vještine, prikladnost metodičko-didaktičkih pristupa, korištenje nastavnih sredstava i pomagala te druga zapažanja.\n\nS obzirom na to kako se ishodi učenja pišu za predmet, ostvariti ih na samo jednom predavanju može biti potencijalno problematično. Stoga se predlaže gornji stavak."]
[2437,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Negativna ocjena nastupnog predavanja,\nČlanak 96.","U dijelu Pravilnika koji se odnosi na nastupno predavanje stoji da troškove snosi visoko učilište. Tu odredbu treba brisati ili precizirati da se ne odnosi na putne troškove jer visoka učilišta nemaju sredstava za podmirivanje istih za sve kandidate koji ispunjavaju formalne uvjete natječaja te članove povjerenstva ako dolaze izvan ustanove koja provodi postupak."]
[2438,"SVEUČILIŠTE VERN","Troškovi nastupnog predavanja ,\nČlanak 97.","U odredbi članka 97. predlažemo djelomičnu izmjenu iz \"visoko učilište koje je raspisalo natječaj\" u \"visoko učilište na kojem se pristupnik izabire\"."]
[2439,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRIRODOSLOVNO-MATEMATIČKI FAKULTET","Troškovi nastupnog predavanja ,\nČlanak 97.","Ovdje se navodi primjena samo na postupak izbora. Što je s reizborima?\nBudući da se unose znatne promjene u sustav te iz razloga što je za neke uvjete potrebno dulje vrijeme predlažemo redefinirati prijelazne i završne odredbe na način da se umjesto 36 mjeseci odredi 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija kao razdoblje unutar kojeg će se prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijeniti odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija."]
[2440,"IVANA KUNDA","DIO ŠESTI,\nPRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","[Komentar je postavljen u ime i za račun Pravnog fakulteta u Rijeci, čije je Fakultetsko vijeće usvojilo ovaj komentar kao dio Očitovanja Pravnog fakulteta u Rijeci u sklopu Savjetovanja s javnošću o Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, na svojoj sjednici održanoj 11. lipnja 2025. godine]\n\nČlanci 98.-100. \nOsvrt na odredbe o stupanju na snagu i prijelazno razdoblje za opcionalnu primjenu postojećih kriterija dan je zajednički. Odredbom članka 100. Nacionalnih kriterija predloženo je stupanje na snagu Nacionalnih kriterija dan nakon njihove objave u Narodnim novinama, izuzev za odredbu o kvantitativnim kriterijima za izbor na umjetničko-nastavno radno mjesto koji bi se primjenjivali s 36-mjesečnom odgodom (uz nedostajuće objašnjenje). Nadalje, člankom 98., stavkom 1. Nacionalnih kriterija predviđeno je da u razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu tih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primjenjuju odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija. Također je stavkom 2. istog članka predviđeno da u području društvenih znanosti radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1). Člankom 99. predviđeno je da prestaju važiti pobrojani propisi (pravilnici i odluke) koji su trenutačno primjenjivi na izbore na radna mjesta.\nKao i u prethodnim izmjenama i dopunama propisa koji sadrže uvjete i kriterije izbora na radna mjesta, ovom odredbom namjerava se omogućiti kandidatima vrijeme za prilagodbu na nove kriterije, pa je stoga omogućeno pozivanje na sada kriterije iz Priloga I, umjesto na nove koji bi trebali biti doneseni. Međutim, i ranije smo upozoravali da 36 mjeseci nije dostatno razdoblje. Tomu je posebice tako imajući u vidu značaj kvalitativnih i kvantitativnih izmjena i dopuna predloženih u Nacionalnim kriterijima koje utječu na sadržaj, strukturu i broj uvjeta koji trebaju biti ispunjeni te činjenicu da je 36 mjeseci tek nešto dulje od polovine zakonskog razdoblja nakon čijeg proteka se provodi izbor odnosno reizbor. Naime, u sustavu visokog obrazovanja izbori odnosno reizbori provode se svakih pet godina. Člankom 41. ZVOZD-a predviđeno da je razdoblje od pet godina koje zakonodavac stavlja na raspolaganje svakom kandidatu za ispunjavanje traženih uvjeta. S obzirom na značajnost i opsežnost promjena u predstavljenim Nacionalnim kriterijima u odnosu na ranije uvjete i kriterije za izbor na radno mjesto, a navedeni uvjeti nisu postali poznati kandidatu unaprijed, već tijekom razdoblja u kojem ih treba ispuniti, jasno je da tako postavljene prijelazne odredbe nisu u skladu sa zahtjevima razumnog predviđanja i planiranja vlastitih aktivnosti pa novi Nacionalni kriteriji ne mogu biti nametnuti kandidatima nakon što su već prema samim tim Nacionalnim kriterijima trebali biti isplanirani i barem dijelom ispunjeni.\nPritom je moguće razlikovati dvije situacije: kriterije koji se primjenjuju od posljednjeg izbora i kriterije koji se primjenjuju kumulativno. \nKod kriterija koji se primjenjuju od posljednjeg izbora pretpostavlja se da je jedno takvo petogodišnje razdoblje između dva izbora odnosno reizbora dovoljno, ali i potrebno za njihovo ostvarenje na određenoj razini radnog mjesta u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Svaka promjena tijekom petogodišnjeg razdoblja, narušava ovu ozakonjenu pretpostavku i može se usporediti s „mijenjanjem pravila tijekom samog natjecanja“, što se neprihvatljivim treba smatrati u svakom usporedivom kontekstu kao što je akademski izbor odnosno reizbor na radno mjesto. To je ujedno i u kontradikciji sa samim Nacionalnim kriterijima kojima je redovito propisano da se u obzir uzimaju aktivnosti od posljednjeg/prethodnog izbora (neujednačena terminologija Nacrta odluke), dok bi, zbog prijelaznih odredbi za sve nove kriterije iz Nacionalnih kriterija kandidati za te aktivnosti zapravo saznali, ne od posljednjeg izbora, nego i do dvije godine nakon toga. Okolnost da kandidatu ne bi bili poznati svi kriteriji na početku zakonskog petogodišnjeg razdoblja u kojem ih ima pravo ispuniti u posvemašnjoj je kontradikciji sa zahtjevima razumnog predviđanja i planiranja vlastitih aktivnosti, a koje zakonodavac ima na umu kad propisuje petogodišnji rok između dva izbora odnosno reizbora. Novi kriteriji stoga nipošto ne smiju biti nametnuti kandidatima nakon što su već zakoračili u petogodišnje razdoblje ispunjavanja postojećih kriterija. Bude li donesena prijelazna odredba kao u članku 98. Nacionalnih kriterija, na kandidata kojem je od prethodnog izbora do dana stupanja tih kriterija na snagu proteklo primjerice 23 mjeseca, primijenit će se Nacionalni kriteriji – što znači da bi mu za ispunjenje novih, bitno izmijenjenih i strožih uvjeta preostalo oko tri godine odnosno malo više od polovice vremena u kojem mora ispuniti sve kriterije. Dakle, kandidatu bi se „oduzela“ gotovo polovica vremena jer ne bi, kao neki drugi kandidati, imao punih pet godina za ostvarivanje potrebnih uvjeta, već samo dio toga vremena. Istodobno bi mu se „oduzeli“ oni ispunjeni kriteriji za koje je kandidat legitimno očekivao da će mu se računati u izboru odnosno reizboru jer su ti kriteriji bili propisano na početka petogodišnjeg razdoblja, ali su nakon planiranja i ispunjenja Nacionalnim kriterijima uklonjeni ili im je snižena vrijednost. \nKod kriterija koji se primjenjuju kumulativno kandidati su stavljeni u još nezavidniji položaj jer je premisa kod takvih kriterija da je za njihovo ostvarivanje potrebno dulje vrijeme (inače bi bili propisani od posljednjeg izbora). To je uistinu razumno uzmu li se u obzir okolnosti da primjerice priprema, prijava, evaluacija i provedba znanstvenih projekata može katkad trajati i gotovo dvostruko dulje od jednog petogodišnjeg razdoblja izbora odnosno reizbora, kao i da je za uspješnost takvih aktivnosti poželjno, a nerijetko i nužno, imati značajnije znanstveno iskustvo. Zbog navedenog su svi horizontalni kriteriji iz Nacionalnih kriterija posebno upitni jer je narušeno načeo legitimnih očekivanja. Štoviše, njihovo uvođenje ima progresivno negativni učinak proporcionalno razini radnog mjesta na kojem se kandidat zatekne u trenutku stupanja na snagu Nacionalnih kriterija. Drugim riječima, novi kriteriji „pogađaju“ kandidate na radnom mjestu redovitog profesora jače negoli kandidate na radnom mjestu izvanrednog profesora, kao što „pogađaju“ kandidate na radnom mjestu izvanrednog profesora jače negoli kandidate na radnom mjestu docenta itd. Tomu je tako zbog toga što pojedini kandidat planira svoju karijeru kroz dugi niz godina, dok bi se sad odjednom svim kandidatima trebao uvesti posve nov i do sada potpuno nepredvidljiv paket horizontalnih kriterija. S obzirom na sadržaj tih kriterija i njihovu kumulativnu strukturu (jer samo jedan može biti zamijenjen alternativnim kriterijem) dovodi do vjerojatnosti da kandidati neće biti u mogućnosti ispuniti te kriterije, zbog objektivnih razloga usprkos kvalitetnim subjektivnim nastojanjima. To pitanje neadekvatno je adresirano 36-mjesečnim godišnjim prijelaznim razdobljem jer pored povrede legitimnih očekivanja doprinosi i nejednakosti kandidata u sustavu znanosti i visokog obrazovanja.\nPrijelazne odredbe predstavljaju školski primjer retroaktivnosti propisa koja je zabranjena člankom 90. Ustava Republike Hrvatske te bi prijelazne odredbe Nacionalnih kriterija izgledno mogla biti predmetom postupka pred Ustavnom sudom Republike Hrvatske. Valja podsjetiti i na to da zadiranje u već stečene uvjete dovodi u pitanje pravnu sigurnost kao najvažnije obilježje vladavine prava, na što je ukazao i Ustavni sud Republike Hrvatske u svojoj odluci U-II/1304/2013 od 16. srpnja 2013. (t. 31.). Osim toga, na nužnost postojanja unaprijed propisanih preciznih i predvidljivih pravila napredovanja, što uključuje i to da se ta pravila ne smiju mijenjati u razdoblju između dva napredovanja, izrijekom je ukazao Ustavni sud Republike Hrvatske odlučujući o već prethodnim sličnim izmjenama i dopunama (U-II/2168/2013 od 15. travnja 2014., para 11.3.). Dodatni problem prijelaznih odredbi je preuzimanje ranijih propisa u Prilog I što, ni zbog prethodnih napomena, ni zbog nomotehničkih razloga, nije prihvatljivo rješenje i neočekivano odstupa do ranije prakse. Namjesto toga, u prijelaznim odredbama treba kao i do sada uputiti na prethodno primjenjive propise u njihovom integralnom obliku jer je takav model djelomične promjene ranijih odredbi može narušiti njihovu primjenu, uključujući tumačenje.\n\nRješenja koja u smislu prijelaznih odredbi predlaže Pravni fakultet u Rijeci trebaju biti u skladu sa sljedećim odrednicama: \n1. Za kriterije koji se uzimaju u obzir od posljednjeg izbora (revidirane prema prethodnim napomenama), prijelazno razdoblje ne može biti kraće od 5 godina.\n2. Za horizontalne kriterije (ako budu zadržani te revidirani prema prethodnim napomenama), treba predvidjeti da se ne primjenjuju najmanje na prvi izbor kandidata nakon stupanja na snagu Nacionalnih kriterija, već tek od drugog ili kasnijeg izbora kandidata nakon stupanja na snagu Nacionalnih kriterija.\n3. Pri propisivanju uvjeta i kriterije primjenjivih u prijelaznom razdoblju, umjesto Priloga I (koji treba ukloniti iz teksta Nacionalnih kriterija), treba upućivati na ranije propise koji se primjenjuju na pojedine kategorije kandidata."]
[2441,"JASMINA ROKOV PLAVEC","DIO ŠESTI,\nPRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Predlažem da se doda članak sličan ovom ispod iz Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (NN 111/2022 ) jer je prijelazni rok od 36 mjeseci prekratak, a kvalitativni kriteriji (barem u području  prirodnih znanosti) su bitno pooštreni.\nČlanak iz prethodnog pravilnika:\n»Prethodna kategorizacija radova\nSvi radovi pristupnika koji su kategorizirani prema odredbama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (»Narodne novine«, br. 28/17, 72/19, 21/21), odnosno propisa koji su utvrđivali uvjete za izbor u znanstvena zvanja prije stupanja na snagu toga Pravilnika zadržavaju kategorizaciju koji su dobili prema tom Pravilniku ili propisima koji su mu prethodili i ne mogu biti ponovno kategorizirani ili na drugi način vrednovani prema ovom Pravilniku niti odredbe ovog Pravilnika na bilo koji način utječu na prethodno stečena zvanja, osim ako se pravomoćnom sudskom presudom utvrdi da se izbor u znanstveno zvanje temeljio na kaznenom djelu pristupnika.«"]
[2442,"IVICA LOVRIĆ","DIO ŠESTI,\nPRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Predlažem dati prijelazni rok od najmanje 12 mjeseci nakon objave ovih Nacionalnih kriterija."]
[2443,"TOMISLAV MATIĆ","DIO ŠESTI,\nPRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE","Prijelazne odredbe čine ove kriterije diskriminirajućima. Djelatnici se stavljaju u neravnopravan položaj:\n- Člankom 98 stavkom 1, osobama koje se biraju u više radno mjesto, u razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, se nudi mogućnost izbora po uvjetima definiranim u Prilogu 1 umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. Nacionalnih kriterija. Ovu mogućnost nemaju oni koji bi se trebali birati nakon 36 mjeseci.\n- Nema prijelaznih odredbi za provođenje reizbora. Stupanjem na snagu prvog dana od dana objave u  Narodnim novinama, ovi Nacionalnih kriteriji pojedincima praktično onemogućavaju uspješno provođenje reizbora. Naime, netko može saznati važeće uvjete reizbora dan ranije nego što se reizbor pokreće.\nJedino pravično je u Prijelaznim odredbama navesti da se prvi slijedeći izbor/reizbor može provesti prema trenutno važećim propisima, a da se Nacionalni kriteriji primjenjuju za izbore/reizbore nakon njega. Ako to nije moguće, potrebno je izmijeniti Prijelazne odredbe na način da novi Nacionalni kriteriji stupaju na snagu sa što većom odgodom (od dana objave u Narodnim novinama), a da se do tada postupci izbora/reizbora provode prema propisima koji su trenutno na snazi."]
[2444,"VIKTOR GOTOVAC","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","U pogledu primjene ovih uvjeta ključno je da ovi uvjeti mogu obvezivati osobe, odnosno se mogu primijeniti na osobe koje su zasnovale radni odnos odnosno sklopile ugovor o radu nakon stupanja na snagu ovih kriterija. Na sve osobe koje su sklopile ugovor o radu ili zasnovale radni odnos prije toga treba primijeniti one uvjete/kriterije koji su bili na snazi i u primjeni u trenutku kada su te osobe zasnovale radni odnos odnosno sklopile ugovor o radu. Sve drugo, odnosno primjenu ovih - naknadno donesenih - kriterija na osobe koje su prethodno sklopile ugovor o radu odnosno zasnovale radni odnos predstavljalo bi retroaktivnu primjenu ovih kriterijja, odnosno povredu stečenih prava i legitimnih očekivanja pretodno zaposlenih u pogledu uvjeta njihova uvjetovanja."]
[2445,"MATKO ŠARIĆ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","S obzirom na opseg predloženih promjena, smatram da bi prijelazni rok trebao biti minimalno 60 mjeseci."]
[2446,"DANIJEL LABAŠ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","U ime Sveučilišnog odjela za komunikologiju predlažemo da se prijalazni rok produži na 5 godina (60 mjeseci), a na kako je u sadašnjem prijedlogu 36 mjeseci. Pročelnik prof. dr. sc. Danijel Labaš"]
[2447,"DRIJENKA PANDŽIĆ KULIŠ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","Nedostaje odredba o prijelaznom razdoblju za nastavna radna mjesta."]
[2448,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku: \n\n- Ako pristupnik ima ostvarene kriterije koji nisu bili vrednovani pri prethodnim izborima, ti kriteriji mogu biti vrednovani u izboru koji će se provesti prema novim nacionalnim kriterijima za novo nastavno radno mjesto (predavač savjetnik i lektor savjetnik).\n- Pristupnik koji je prije stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022)  bio profesor visoke škole, te postao profesor stručnog studija treba imati mogućnost trajnog izbora na radno mjesto profesora stručnog studija prema starim uvjetima."]
[2449,"HRVATSKO KATOLIČKO SVEUČILIŠTE","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","U prijedlogu novih Nacionalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavno, umjetničko-nastavno, znanstveno i nastavno radno mjesto na sveučilištu i znanstvenom institutu vidljive su značajne promjene u odnosu na dosadašnje kriterije pa bi valjalo razmisliti o produljenju roka primjene novog Pravilnika za pristupnike koji su do sada bili birani po starim Pravilnicima s 36 mjeseci na jedan izborni ciklus od 60 mjeseci."]
[2450,"BARBARA KALEBIĆ MAGLICA","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","U ime Filozofskog fakulteta u Rijeci, v.d. dekanice\n\nNavedeni prijedlog predstavlja čl. 90 st. 4 u odnosu na čl. 19 st. 2 Ustava RH (uz primjenu čl. 20 Ustava).\nRetroaktivna primjena novih Nacionalnih kriterija na zaposlenike u znanstveno-nastavnom zvanju koji su već izabrani na više radno mjesto predstavlja ozbiljan problem jer mijenja uvjete pod kojima su ti zaposlenici započeli ispunjavati zahtjeve za daljnje napredovanje. Budući da novi kriteriji uvode radikalno drukčiji koncept napredovanja, brojni izvanredni i redoviti profesori, koji su prema starim pravilima već ispunili ili započeli ispunjavati uvjete, sada se suočavaju s objektivno nemogućim zahtjevima koje ne mogu dostići unutar propisanih rokova. Time im se praktično uskraćuje pravo na napredovanje, što predstavlja povredu načela pravne sigurnosti i stečenih prava te krši čl. 90. Ustava RH koji zabranjuje retroaktivno djelovanje podzakonskih akata. \nOsim toga, iako je formalno predviđeno prijelazno razdoblje, ono se odnosi samo na znanstvene kriterije, dok se ostali kriteriji odmah primjenjuju i na pravne situacije koje su već u tijeku. Jedino pravedno rješenje bilo bi da se novi kriteriji ne primjenjuju retroaktivno na osobe koje su već započele ciklus napredovanja prema starim pravilima."]
[2451,"GORAN SUNAJKO","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","Kako bi se izbjegla dosadašnja praksa utjecaja neprestanoga mijenjanja kriterija (prosječno od 4 do 6 godina) na osjećaj pravne nesigurnosti, kao da je svrha kriterija samo otežati napredovanje, predlažem postojeći prijedlog od 36 mjeseci zamijeniti s otprilike ovakvim, osobito jer su promjene ovoga puta velike i značajne: \n\n\"na reizbor ili izbor na više radno mjesto primjenjuju se kriteriji koji su važili u trenutku kada je pristupnik započeo svoj petogodišnji rad do reizbora ili izbora na više radno mjesto.\""]
[2452,"ŽELJANA MARIĆ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi\nomogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2453,"DUNJA ANĐIĆ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić)\nPRIJEDLOG: Potrebno je zadržati vrednovanje radova objavljenih ili predanih u izdanju HAZU kao radova prve kategorije (A1), posebno u području društvenih znanosti, umjesto predloženih A2.\n- Predloženi prijelazni rok od 36 mjeseci za primjenu novih kriterija nije dostatan, osobito s obzirom na opseg predloženih promjena i vrijeme potrebno za ispunjavanje novih kriterija. \nPRIJEDLOG: Predlaže se njegovo produljenje na 60 mjeseci ili omogućavanje primjene prethodnih kriterija na prvi idući izbor po zahtjevu pristupnika."]
[2454,"ARIAN RAJH","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nPrijelazne odredbe","Novi kriteriji bi se trebali odnositi na djelatnike na znanstveno-nastavnim i umjetničko-nastavnim pozicijama koji tek nakon njihovog stupanja na snagu kreću s potpuno novim napredovanjem, ne i na djelatnike koji su već u nekom periodu prikupljanja uvjeta  -  inače se osoba priprema po jednom sustavu evaluacije, a evaluaciju završava prema drugom sustavu."]
[2455,"FILIP DUJMIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog izmjene članka 98 kako je bilo u jednoj od radnih verzija\nČlanak 98. Prijelazne i završne odredbe\n\nMolim da se uvede mogućnost da se na zahtjev pristupnika koji se bira na više znanstveno-nastavno radno mjesto ili se ponovno bira na isto znanstveno-nastavno radno mjesto a kojemu je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija na njegov će se taj prvi slijedeći izbor primijeniti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine br. 122/17. i 120/21.)"]
[2456,"FILIP DUJMIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog izmjene članka 98 kako je bilo u jednoj od radnih verzija\nČlanak 98. Prijelazne i završne odredbe\n\nMolim da se uvede mogućnost da se na zahtjev pristupnika koji se bira na više znanstveno-nastavno radno mjesto ili se ponovno bira na isto znanstveno-nastavno radno mjesto a kojemu je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija na njegov će se taj prvi slijedeći izbor primijeniti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine br. 122/17. i 120/21.)"]
[2457,"FILIP DUJMIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog izmjene članka 98 kako je bilo u jednoj od radnih verzija\nČlanak 98. Prijelazne i završne odredbe\n\nMolim da se uvede mogućnost da se na zahtjev pristupnika koji se bira na više znanstveno-nastavno radno mjesto ili se ponovno bira na isto znanstveno-nastavno radno mjesto a kojemu je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija na njegov će se taj prvi slijedeći izbor primijeniti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine br. 122/17. i 120/21.)"]
[2458,"VIKTOR GOTOVAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U pogledu primjene ovih uvjeta ključno je da ovi uvjeti mogu obvezivati osobe, odnosno se mogu primijeniti na osobe koje su zasnovale radni odnos odnosno sklopile ugovor o radu nakon stupanja na snagu ovih kriterija. Na sve osobe koje su sklopile ugovor o radu ili zasnovale radni odnos prije toga treba primijeniti one uvjete/kriterije koji su bili na snazi i u primjeni u trenutku kada su te osobe zasnovale radni odnos odnosno sklopile ugovor o radu. Sve drugo, odnosno primjenu ovih - naknadno donesenih - kriterija na osobe koje su prethodno sklopile ugovor o radu odnosno zasnovale radni odnos predstavljalo bi retroaktivnu primjenu ovih kriterijja, odnosno povredu stečenih prava i legitimnih očekivanja pretodno zaposlenih u pogledu uvjeta njihova uvjetovanja."]
[2459,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Načelno bi se za svaki izbor na više radno mjesto i za svaki reizbor od kojih nije prošlo 60 mjeseci trebali primjenjivati uvjeti koji su bili na snazi prilikom prethodnog izbora. Novi Nacionalni kriteriji bi se trebali primjenjivati tek kod idućeg izbor ili reizbora."]
[2460,"INSTITUT ZA ISTRAŽIVANJE MIGRACIJA ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98., stavak 3.\n\nPredlažemo da se radovi koji su dosad bili a1 u prijelaznom razdoblju priznaju kao a1a."]
[2461,"MIRAN MARELJA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Čl. 98. st. 1 čini Kriterije suprotnim materijalnom i formalnom određenju čl. 90 st. 4. Ustava Republike Hrvatske, iz kojeg slijedi i zabrana retroaktivnog djelovanja podzakonskih akata, tim više što se Kriterijima negiraju stečena prava pristupnika. Naime, pristupniku koji je započeo ostvarivati kriterije izbora za više radno mjesto ili za reizbor prema kriterijima koji su na snazi, ima pravo očekivati njihovu evaluaciju kako su oni bili određeni u trenutku njihova ispunjenja. Ukoliko bi se Nacionalni kriteriji primjenjivali na već započete postupke izbora ili na kandidate koji su već ispunili stare kriterije, to bi predstavljalo nedopustivu retroaktivnost suprotnu Ustavu, posebno ukoliko bi tim pristupnicima bila uskraćena mogućnost napredovanja ili bi izgubili prethodno stečene kriterije. Također, Kriteriji neopravdano stavljanju u nepovoljan položaj nastavnike u određenim područjima, što je protivno ustavnom načelu jednakosti pred zakonom (čl. 14. Ustava RH), ali i samom krovnom zakonu (čl. 2. i 3. ZVOZD-a, kojima se jamči akademske slobode). Uostalom, upravo iznimna detaljnost propisanih kriterija za izbore i reizbore, uključujući projektne i druge znanstvene obveze, citate, formate rada otvoreno negira ustavno i zakonsko jamstvo autonomije visokih učilišta te izravno protuustavno i protuzakonito zadire u sveučilišnu autonomiju, koja biva svedena na sadržajno okljaštrenu, praznu ljušturu.\nPri tome, posebno je važno ukazati da svi predviđeni uvjeti moraju biti objektivno ostvarivi za pristupnike, baš kao što tražena kumulacija potrebnih uvjeta mora biti dohvatljiva prosječnom nastavniku na sredini Gaussove krivulje, jer mu se u protivnom sputava profesionalni razvoj. Kako Kriteriji, uz niz postrožavanja postojećih, ispuštanja drugih koji su pojedini nastavnici već ispunili i sl., uvode novu kategoriju kriterija (Horizontalni) te unutar njih se uvode novi kriterije kao obvezatne i to kumulativno, tada je nužno pravno omogućiti primjeren rok za njihovo stjecanje kako bi Nacionalni kriteriji bili pravno održivi, jer se radi o „karijernim kriterijima“ koji se stječu decenijama rada u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Kako se pojedini od ovih kriterija (primjerice projekti) izgledno ne mogu zadovoljiti u 5 godina, odnosno kriterij iziskuje znatno duži rok za njihovo ostvarenje, potrebno je primijeniti model prisutan u pojedinim europskim zemalja o minimalnom roku predvidivosti od dvije razine karijernog napredovanja u sustavu znanosti i visokog školstva, u odnosu na polaznu razinu. Drugim riječima, docentu mora biti poznato po kojim će uvjetima moći napredovati u izvanrednog te potom redovnog profesora (za što ima 10 godina) te prema tim predvidivim uvjetima planirati svoju karijeru. Učestale izmjere kriterija, koje se u svakoj svojoj dosadašnjoj instanci svode na njihovo pooštravanje (kvalitativno, ali i kvantitativno) djeluje krajnje destimulirajuće te vodi ka objektivnoj nemogućnosti njihova ispunjenja, a time i pojavi različitih oblika akademski nečasnih radnji uslijed egzistencijalnog pritiska potaknutog izglednim gubitkom radnog mjesta.\nUkoliko se zahtijeva visoka znanstveno-produkcijska razina kakva je predviđena ovim Kriterijima, a što se vjerojatno brani kroz usporedbu sa znanstvenom produkcijom drugih europskih državama, nužno je prethodno osigurati uvjete znanstvenog rada te materijalna primanja kakvi su u tim europskim državama, pa tek onda očekivati i inzistirati da se isporuče istovjetni rezultati. U takvim komparacijama, potrebno je uzeti u obzir odnos financiranja znanosti per capita i znanstvenih rezultata (podaci i više analiza mrežno dostupni), koji pokazuju da hrvatska znanost produkcijom i kvalitetom već osjetno premašuje zemlje koje imaju slično (pod)financiraju znanost. Drugim riječima, isporučujemo rezultate koji su usporedivi sa zemljama koje osjetno više ulažu u znanost, pri čemu su uvjeti napredovanja u pravilu manje rigorozni od predloženih, a u kojima zaposleni u visokom obrazovanju i znanosti imaju daleko veća materijalna prava.\nNadalje, Kriteriji su krajnje diskriminatorni prema nastavnicima u odnosu na zaposlenike instituta, jer podrazumijevaju zadovoljenje identičnih uvjeta (uz iznimku nastavnih uvjeta), pri čemu se nastavnici znanošću bave tek pola radnog vremena (ili nešto niže, ovisno o institucijskom doprinosu). Dodatna neravnotežna se radi marginalizacijom nastavnih uvjeta (fakulteti su primarno nastavne, a tek potom znanstvene institucije!), čime se neskriveno pogoduje prelijevanju na javna učilišta kadrova koji imaju minimalne nastavne kompetencije te su u stvarnosti neadekvatni za radna mjesta na koja konkuriraju. Nužno je, poštujući načelo jednakosti, ili prepoloviti znanstvene kriterije za sveučilišne nastavnike ili poduplati kriterije za znanstvenike na institutima. Svako drugo rješenje je diskriminirajuće te neodrživo. \nZaključno, pojedini skupovi kriterija, njihova uparenja u nove kriterije za dio nastavnika bit će objektivno neprovedivi te su kriteriji pozicionirani kao hijerarhijska petrifikacijska brana napredovanju u sustavu. Razumno je pretpostaviti da će, uslijed nemogućnosti dosezanja kriterija i planiranja profesionalne karijere, a što je teško moglo ostati nezamijećeno autorima Kriterija, uslijediti razgradnja sustava visokog obrazovanja i znanosti."]
[2462,"IVAN ZUPANC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Primjedba na članak 98, stavak 1.\nPitanje/primjedba: Ovdje se navodi primjena samo na postupak izbora. Što je s reizborima?\nZbog općenito temeljnih promjena u uvjetima za izbor ili reizbor u odnosu na trenutno važeće kriterije (te i prijašnje) na temelju kojih je djelomično građena i današnja znanstvena produkcija i aktivnosti znanstvenika, predlažem da se novi Nacionalni kriteriji ne primjenjuju nakon 36 mjeseci, već da znanstvenik kod idućeg izbora (i reizbora?) može odabrati napredovanje po uvjetima iz Priloga 1. Ukoliko primjena novih Nacionalnih kriterija bude nakon 36 mjeseci, u najtežoj će situaciji biti oni znanstvenici koji će po njima morati napredovati (ili ići u reizbor?) neposredno nakon 36 mjeseci jer se neki od ovih uvjeta jednostavno ne mogu zadovoljiti u roku 36 mjeseci (npr. vođenje i sudjelovanje na projektima koji traju 4 ili 5 godina, ili objava radova u Q1/Q2/Q3 časopisima). U najboljoj situaciji će biti oni znanstvenici koji će moći napredovati (ili ići u reizbor?) po uvjetima iz Priloga 1 neposredno prije 36 mjeseci nakon stupanja na snagu Novih Nacionalnih kriterija jer će time dobiti znatno više vremena za ispunjavanje pojedinih uvjeta koje propisuju ovi novi Nacionalni kriteriji. A to u konačnici znanstvenike dovodi u nejednak položaj.\nPrijedlog: Budući da se unose znatne promjene u sustav te iz razloga što je za neke uvjete potrebno dulje vrijeme predlažemo redefinirati prijelazne i završne odredbe dokumenta na način da se za sve pristupnike pri izboru (ili reizboru) ne primjenjuju novi Nacionalni kriteriji nakon 36 mjeseci, već da svaki pristupnik za idući izbor (ili reizbor), neovisno o proteklom vremenu od stupanja na snagu novih Nacionalnih kriterija, može birati primjenu kriterija iz Priloga 1 Nacionalnih kriterija ili novih Nacionalnih kriterija."]
[2463,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - PRAVNI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Upućuje na moguću primjenu Priloga 1. Nacionalnih kriterija, umjesto samih Nacionalnih kriterija, u postupku izbora, ako kandidat sam to zatraži, u određenom roku nakon stupanja na snagu Nacionalnih kriterija (36 mjeseci). Propis upućuje na privremenu mogućnost primjene njegova priloga.  Trebalo bi uputiti na mogućnost primjene propisa koji uređuju istu materiju, a koji su bili na snazi u trenutku stupanja Nacionalnih kriterija. \n\nNaime, u teoriji prava, praksi Ustavnog suda Republike Hrvatske i praksi Visokog upravnog suda Republike Hrvatske, ustalilo se razlikovanje dviju vrsta retroaktivnosti (unatražnog djelovanja) – tzv. \"prava\" retroaktivnost, kod koje nova norma uređuje svršene/okončane pravne situacije, i \"prividna\" retroaktivnost (\"kvazi-povratno\" djelovanje) kod koje norma uređuje pravne situacije koje su u tijeku i primjenjuje se na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti. \nU pogledu retroaktivnosti Ustavni sud  ponavlja da je smisao zabrane retroaktivnosti (bilo \"prave\" bilo \"prividne\") „osiguravanje pravne sigurnosti kao jednog od temeljnih aspekata vladavine prava“ te uključuje „zaštitu od nerazmjerno restriktivnih i opterećujućih promjena“ Sumirano, prema praksi Ustavnog suda iznimno je dopušten \"kvazi-povratni\" učinak novoga pravnog pravila na zatečene pravne odnose pod bitnim uvjetom da se legitimni cilj mjere - zbog čije realizacije je \"novo\" pravo i usvojeno - ne bi ni mogao postići na drugi način, ali je taj učinak istodobno limitiran načelom razmjernosti.\nTemeljem ovog članka, novi kriteriji za napredovanje primjenjuju se i na prvo sljedeće napredovanje onih pristupnika kojima do sljedećeg izbora u isto ili više radno mjesto preostaje više od 36 mjeseci. S obzirom da uređuje napredovanje pristupnika koji su već započeli sljedeći \"ciklus\" ispunjavanja uvjeta za napredovanje, Pravilnik uređuje pravne situacije koje su u tijeku, tj. primjenjuje se na zatečene odnose, zbog čega je riječ o \"prividnoj\" retroaktivnosti. \nS obzirom na to da pristupnici već od trenutka izbora na svoje radno mjesto započinju planirati svoj daljnji znanstveni put (pokušavajući pravovremeno ispuniti uvjete za napredovanje), mijenjanje uvjeta napredovanja za prvo sljedeće napredovanje tih pristupnika narušava pravnu sigurnost narušavajući razumno očekivanje pristupnika da će napredovati temeljem onih uvjeta koji su vrijedili u trenutku kada su izabrani u svoje trenutno radno mjesto. To je očekivanje razumno jer ne postoje nikakvi drugi relevantni kriteriji po kojima bi pristupnici mogli planirati svoje napredovanje, osim upravo onih koji su na snazi u trenutku kada bivaju izabrani na radno mjesto. Dodatnu potporu tom očekivanju pruža i konačni prijedlog elemenata nacionalnih kriterija za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta, kao i za izbor na nastavna radna mjesta, koje je Rektorski zbor Republike Hrvatske u lipnju 2024. uputio Nacionalnom vijeću za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj, prema kojem se, na prijedlog pristupnika, uvjeti za nove izbore primjenjuju tek od drugog sljedećeg izbora.\nBudući da je predvidljivost kriterija za napredovanje temelj na koji se pristupnici oslanjaju pri planiranju svog znanstvenog razvoja do sljedećeg izbora, ovakav učinak Pravilnika predstavlja nerazmjerno odstupanje od pravne sigurnosti koje se ne može opravdati ciljevima njegova donošenja. Prikladno rješenje bilo bi da se, na zahtjev pristupnika, uvjeti za prvi sljedeći izbor u više ili isto znanstveno-nastavno radno mjesto primjenjuju uvjeti koji su prethodno bili na snazi."]
[2464,"JELENA HODAK","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98: Dodati odredbu o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta u kojem pristupnik može odabrati hoće li se za postupak izbora/reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili uvjeti kakvi su bili na snazi prije donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2465,"ANDREJA GAJOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime MO fizika i geofizika:\nU prilogu 1, Kvalitativni kriteriji, Članak 10. izbaciti:\n\"U području »Prirodne znanosti«, polja fizike, kemije, biologije, geologije i geofizike, pod pojmom glavni autor, podrazumijevaju se prvi autor i dopisni autor. Jedan rad može imati najviše dva glavna autora.\nU području »Prirodne znanosti«, polje interdisciplinarne prirodne znanosti, glavni autor može biti prvi autor, autor koji ima jednaki doprinos kao prvi autor što mora biti naznačeno u radu, te dopisni autor. Glavne autore utvrđuje stručno povjerenstvo na temelju podneska pristupnika, a potvrđuje Matični odbor za područje prirodnih znanosti – polja geografije i geologije s pravom izbora u polju interdisciplinarne prirodne znanosti.\"\ni zamijeniti s tekstom iz pravilnika NN 28/2017: \n\"(1) Glavni je autor onaj koji je nositelj problematike ili autor koji je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema. Glavne autore utvrđuje stručno povjerenstvo na temelju podneska pristupnika, a potvrđuje matični odbor. \n(2) Stručno povjerenstvo i matični odbor procjenjuje osobni doprinos pristupnika i utvrđuje glavne autore rada na temelju podneska pristupnika, a po potrebi i na temelju mišljenja dodatnih domaćih i stranih recenzenata, posebno u slučaju kad je većina radova pristupnika objavljena na temelju kolaboracija s velikim brojem autora.\"\n\nObrazloženje: Definicija glavnog autorstva iz Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, NN 111/2022 (26.9.2022.), je potpuno neprimjenjiva za radove u kojima se (na svjetskoj razimni) autori navode abecednim redom (kao što su kolaboracije i dio teorijske fizike). Stoga, smatramo kako prijelazne odredbe kako su sada navedene u Prilogu 1 ne bi bile primjenjive na spomenute znanstvenike (radi se o više desetaka fizičara, blizu 100)."]
[2466,"ANDREJA GAJOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime svih MO za prirodne znanosti:\nMolimo ispraviti tehničku grešku u Prilogu 1:\nOdjeljak I. u članku 9 piše: „Jedan od ukupnog broja znanstvenih radova potrebnih za izbor na pojedino radno mjesto iz tablice iz članka 7. ovog priloga može se zamijeniti priznatim patentom,...\"\nU tekstu bi trebalo pisati: Jedan od ukupnog broja znanstvenih radova potrebnih za izbor na pojedino radno mjesto iz tablice iz članka 5. ovog priloga može se zamijeniti priznatim patentom,...\"\n\nObrazloženje: Članak 7. se odnosi na matematiku, a očigledno se u članku 9. govori o tablici 5. koja je za sve ostale prirodne znanosti."]
[2467,"HRVOJE MIHANOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Matičnog odbora za područje prirodnih znanosti - polje interdisciplinarne prirodne znanosti:\n\nČlanak 98., stavak (1):\nRok prijelaznih odredbi uopće ne bi trebao biti definiran brojem dana, mjeseci ili godina. Umjesto toga bi pristupnici koji se biraju na viša znanstvena ili znanstveno-nastavna radna mjesta (razine 2, 3 i 4) ili se ponovo biraju na ista znanstvena ili znanstveno-nastavna radna mjesta (razine 1, 2 i 3), a kojima je prethodni postupak izbora ili reizbora dovršen prije dana stupanja na snagu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, na vlastiti zahtjev mogli tražiti da se na njihov prvi sljedeći izbor/reizbor primjenjuju odredbe Priloga I. Nacionalnih kriterija, kao i odredbe svih drugih odgovarajućih propisa koji su važili prije stupanja na snagu Nacionalnih kriterija."]
[2468,"INSTITUT ZA ETNOLOGIJU I FOLKLORISTIKU","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. stavak 2.\n\nPredlažemo razdoblje od 36 mjeseci zamijeniti sa 60 mjeseci."]
[2469,"SVEUČILIŠTE U RIJECI - GRAĐEVINSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predlaže se da u članku 98. primjena Priloga I bude u razdoblju od 60, a ne 36 mjeseci, budući da je to trajanje perioda za izbor odnosno reizbor."]
[2470,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prilog 1. odnosi se samo na uvjete za izbor iz znanstvenog dijela, a ne i na uvjete rektorskog zbora za izbor na znanstveno-nastavna radna mjesta. Nije jasno je li to propust ili će se u prijelaznom razdoblju od 36 mjeseci djelomično primjenjivati stari pravilnik, a djelomično Nacionalni kriteriji ili će se moći primjenjivati stari uvjeti u cijelosti."]
[2471,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU PREHRAMBENO-BIOTEHNOLOŠKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. stavak 1.\nKOMENTAR: Predlaže se propisati dulje razdoblje u kojem pristupnik može zatražiti da se na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijene odredbe Priloga I. Nacionalnih kriterija s 36 mjeseci na barem 60 mjeseci, s obzirom da pojedine kriterije nije moguće ispuniti u roku od 36 mjeseci (npr. mentorstvo obranjenog doktorskog rada, članstvo u projektnom timu ili vođenje projekata), a što takve kriterije čini nemogućima."]
[2472,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","stavak 3. - Zašto sadašnji a1 radovi postaju a1b? \nŠto je s domaćim humanističkim/filološkim časopisom kategorije a1 koji je i prije stupanja na snagu ovih nacionalnih kriterija bio u Scopusu i WoS-u, vrednuje li se i njega kao a1b i zašto?"]
[2473,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - FILOZOFSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","• Predloženo razdoblje prilagodbe od 36 mjeseci za primjenu starih kriterija (Prilog I.) smatramo prekratkim i nedovoljno usklađenim s realnim trajanjem znanstvenih i nastavnih ciklusa napredovanja. Naime, znanstveni radovi, projekti i drugi kriteriji potrebni za napredovanje razvijaju se kroz višegodišnji rad te je razdoblje od tri godine često nedostatno za ostvarivanje mjerljivih rezultata prema novim pravilima.\n• Uvažavajući specifičnosti znanstveno-nastavnih karijera, posebno u društvenim znanostima, predlažemo da se prijelazno razdoblje produži na 60 mjeseci, čime bi se omogućilo jedno potpuno izborno razdoblje za većinu znanstveno-nastavnih pozicija. Time bi se osigurala pravednost, predvidljivost i kontinuitet profesionalnog razvoja, kao i ravnoteža između postojećih i novih kriterija napredovanja.\n• Takvo produljenje također bi omogućilo institucijama i pojedincima bolju prilagodbu, izbjegavanje naglih prekida u znanstvenim karijerama i veću stabilnost u planiranju akademskih putanja."]
[2474,"LJUDEVIT FRAN JEŽIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Iz Očitovanja Odsjeka za filozofiju Filozofskoga fakulteta u Zagrebu (28. 5. 2025.):\n\nAko se uvode kompetitivni projekti u horizontalnim uvjetima, potrebno bi bilo dopustiti 10 godina prilagodbe novom pravilniku, tj. 10 godina odgode primjene novih Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija, a ne samo tri godine (36 mjeseci). Netko tko do sada nije provodio istraživanja prema projektima ne može u 3 godine zadovoljiti uvjet sudjelovanja na trima kompetitivnim projektima niti zadovoljiti uvjet vođenja radnoga paketa unutar konzorcijskoga projekta (v. gore primjedbe na horizontalne uvjete).\nRadno-pravno je sporno da se usred petogodišnjega razdoblja između dvaju izbora na radno mjesto donosi novi pravilnik o uvjetima izbora na više radno mjesto i reizbora, a koji navodi prijelazno razdoblje kraće od 5 godina. Čl. 98. st. 1. ovoga pravilnika dopušta samo tri godine izuzeća od primjene koncepcijski novih i znatno postroženih znanstvenih kriterija. Prijelazno razdoblje moralo bi se dakle produžiti.\nPrijelazne odredbe morale bi se odnositi i na nacionalne nastavne kriterije (čl. 39. i 40.) jer se bitno razlikuju od dosadašnjih uvjeta Rektorskoga zbora."]
[2475,"NEZAVISNI SINDIKAT ZNANOSTI I VISOKOG OBRAZOVANJA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predlažemo da se zbog uvođenja relativno ograničavajućih horizontalnih kriterija, posebice za najviša radna mjesta te zbog poštivanja načela pravne predvidivosti i pravne sigurnosti prijelazni period poveća na 5 godina."]
[2476,"GORAN VLAŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar u ime MO Ekonomija:\n\nZa primjenu nastavnih uvjeta nema odgode, što podrazumijeva da će netko trebati napredovati po potpuno novim kriterijima čime 5 godina praćenja prijašnjih kriterija ne odgovara u potpunosti novim kriterijima, čime se osobe koje će ići u napredovanje stavlja u neravnopravan položaj. Također, predlažemo da za prvi sljedeći izbor osobe mogu izabrati po kojem pravilniku će se birati, jer u protivnom, zbog značajne promjene kriterija, može se dogoditi da su 2 godine prikupljali kriterije koji se više ne vrednuju na isti način (npr. \"institucionalni doprinos\"). Alternativno, postaviti 60 mjeseci, čime se omogućava da se pristupnici prilagode značajnijim promjenama.\n\nAlternativno, predlaže se: Pristupnik koji je izabran u znanstveno-nastavno, znanstveno, umjetničko-nastavno ili nastavno zvanje 12 mjeseci ili više prije stupanja na snagu ovog Pravilnika, može na vlastiti zahtjev zatražiti napredovanje u više zvanje ili reizbor u isto zvanje prema propisima koji su vrijedili u trenutku njegova prethodnog izbora, odnosno prije stupanja na snagu ovog Pravilnika. Obrazloženje: Predložena formulacija zamjenjuje postojeću koja se temelji na mogućnosti primjene Priloga I, ali ne adresira srž problema, a to je činjenica da se uvode novi opći i horizontalni kriteriji, dok se kandidatu dopušta korištenje starog sustava samo djelomično, i to ograničeno na 36 mjeseci. Pristupnici koji su u zvanje izabrani 12 ili više mjeseci prije stupanja na snagu ovog Pravilnika, tijekom proteklog razdoblja su planirali, radili i razvijali svoje nastavne i znanstvene aktivnosti u skladu s pravilima koja su tada bila na snazi. Uvođenjem novih kriterija \"na pola puta\", ti se kandidati stavljaju u neravnopravan položaj, jer nisu mogli predvidjeti ni planirati ispunjavanje novih uvjeta (npr. vodstvo projekata, mentorstva, citati); nova pravila zadiru u već započet profesionalni ciklus, pristupnik u trećoj, 4. ili 5. godini zvanja odjednom mora započeti ispunjavati nove kriterije koje nije imao potrebu ostvarivati ranije. Postojeća odredba narušava načelo sigurnosti i predvidivosti propisa. Umjesto vremenski arbitrarne granice od 36 mjeseci i ograničene primjene Priloga I, ovaj prijedlog predlaže jasno, pravedno i održivo rješenje: svi koji su izabrani 12 mjeseci ili više prije stupanja na snagu Pravilnika imaju pravo dovršiti svoj petogodišnji ciklus pod istim uvjetima koji su vrijedili u trenutku njihova izbora.\n\nPotrebno je definirati što ako pristupnik prema postojećem Pravilniku ispuni sve uvjete protekom 35 mjeseci i traži pokretanje postupka po starom Pravilniku - iako ima još npr. 18 mjeseci do isteka roka od 5 godina, primjenjuje li se na takvog pristupnika stari Pravilnik.\n\nS obzirom da se poziva na Prilog 1, potrebno je uskladiti Prilog 1 sa Zakonom (npr. da nema zvanja nego radna mjesta, ali i druge aspekte)."]
[2477,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. Prijelazne odredbe\n(1) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n(2) U području Društvene znanosti radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1).\n(3) U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1b) radovi.\n(4) Svi postupci izbora na znanstveno-nastavno, znanstveno, umjetničko-nastavno odnosno nastavno radno mjesto započeti prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija provode se prema propisima koji su bili na snazi u trenutku pokretanja postupka.\nKomentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2478,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - TEKSTILNO-TEHNOLOŠKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98.\nDodati stavak \nU razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija.\nKOMENTAR: Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta."]
[2479,"IGOR KANIŽAJ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","S obzirom na opseg promjena koje su predviđene ovim Kriterijima smatram neprimjerenim prijelazno razdoblje od 36 mjeseci i predlažem povećanje na 60 mjeseci."]
[2480,"UDRUGA KINEZIOLOGA SVEUČILIŠTA U RIJECI","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta\nkoja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija."]
[2481,"ENES KULENOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Enes Kulenović, redoviti profesor, Fakultet političkih znanosti, Sveučilište u Zagrebu\nU čl. 98 (1) se potkrala moguća pogreška koju treba ispraviti ili ponuditi jasnije tumačenje. Ova prijelazna odredba daje mogućnost pristupniku da u razdoblju od 36 mjeseci od donošenja Nacionalnih kriterija da se za njegov izbor u više zvanje „umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II.“ primijene „odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija“.\nKOMENTAR: U Dijelom drugom, Glavi I. i navode se horizontalni kriteriji, no u Prilogu I. Nacionalnih kriterija navode se samo kvantitativni kriteriji za izbor na radno mjesto po znanstvenim područjima koji korespondiraju s Glavom II. nacionalnih kriterija, ali nemaju nikakvu poveznicu s Glavom I. Iz ove formulacije nejasno je da li se, ako se pristupnik odluči za izbor prema Prilogu I., u potpunosti zanemaruju kriteriji iz Dijela drugog, Glave I. (horizontalni kriteriji i kriteriji znanstveno-stručnog i institucijskog doprinosa), te se pristupnik bira isključivo na temelju kriterija navedenih u Prilogu I. ili izbor uključuje i prijašnji Pravilnik o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (»Narodne novine«, br. 28/17., 72/19., 21/21. i 111/22.) koji nije naveden kao referentni dokument u čl. 98. Dakle, da li se pristupnik unutar 36 mjeseci bira prema „starim kriterijima“ koji su bili na snazi prije donošenja ovih novih Nacionalnih kriterija ili samo prema kriterijima navedenima u Prilogu I.?"]
[2482,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\n-Ako pristupnik ima ostvarene kriterije koji nisu bili vrednovani pri prethodnim izborima, ti kriteriji mogu biti vrednovani u izboru koji će se provesti prema novim nacionalnim kriterijima za novo nastavno radno mjesto (predavač savjetnik i lektor savjetnik) iako su ostvareni u periodu koji je prethodio posljednjem izboru,\n\n-Pristupnik koji je prije stupanja na snagu Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti (NN 119/2022)  bio profesor visoke škole, te postao profesor stručnog studija treba imati mogućnost trajnog izbora na radno mjesto profesor stručnog studija prema starim uvjetima"]
[2483,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Centra za jezike Sveučilišta u Dubrovniku:\n\nPredlaže se dopuniti prijelazne odredbe Nacionalnih kriterija kako bi se u razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine omogućilo pristupnicima na nastavnim radnim mjestima da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2484,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Ova odredba sadrži ograničenu prijelaznu mogućnost koja nije usklađena s realnim ritmom akademskih napredovanja i profesionalnog planiranja. Napredovanje traje u pravilu pet godina. Očekivano razdoblje za ispunjavanje uvjeta za viši izbor često traje pet godina (ili dulje), a kandidati su tijekom tog razdoblja strukturirali svoj rad (objavljivanje, mentorstva i ostale aktivnosti) prema tada važećim kriterijima. Smatramo da prijelazne odredbe u trajanju od 36 mjeseci nisu pravedne jer ne osiguravaju ravnopravan položaj svih zaposlenika u pogledu vremena za ispunjavanje uvjeta za izbor ili reizbor. Svi zaposlenici bi trebali imati jednak rok od pet godina za ispunjavanje kriterija, uz prethodno jasno definirane i poznate uvjete koji vrijede od početka tog razdoblja. Prijelazno razdoblje od samo 36 mjeseci može u mnogim slučajevima dovesti do situacije da kandidat ni ne stigne aplicirati unutar tog razdoblja, iako je cijeli profesionalni radni ciklus proveo u skladu s prijašnjim pravilima. Potrebna je veća fleksibilnost u prijelazu. Kandidatima treba omogućiti primjenu kriterija koji su vrijedili u razdoblju u kojem su obavljali većinu relevantnih aktivnosti – osobito ako su u tom razdoblju ulagali u projekte, imali mentorstva i slično. \nPredlažemo da prvi sljedeći izbor bude po postojećim pravilima."]
[2485,"ZRINKA REŽIĆ TOLJ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu za izbore i reizbore na nastavna radna mjesta. Prijedlog:\nU razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine, pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2486,"SANDRA DIDOVIĆ BARANAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijelazno razdoblje od 36 mjeseci je prekratko za prilagodbu. Potrebno je dulje razdoblje, minimalno jedno izborno razdoblje, odnosno 60 mjeseci.\nPrijelazno razdoblje treba se primijeniti i na nastavna radna mjesta.\n\nNadalje, svima koji su u postupku pripreme za reizbor ili izbor na više radno mjesto trebalo bi omogućiti primjenu starih uvjeta, po kojima su se ti pristupnici i pripremali. Ti pristupnici bi trebali imati i mogućnost izbora - stari uvjeti ili novi kriteriji.\n\nAko bi ipak ostalo predloženo prijelano razdoblje od 36 mjeseci, treba se primijeniti i za izbor pristupnika na nastavnim radnim mjestima."]
[2487,"TOMISLAV JAKŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predlozeni predmetni kriteriji značajno mijenjaju smjera kretanja razvoja kriterija za napredovanje u zadnjih nekoliko desetljeca i time uspostavljaju potpuno novu paradigmu za napredovanje, za što je malo tko spreman u predloženom prijelaznom periodu. Što je sa stečenim pravima po ranijim kriterijima? Pritom su elementi znanstveno-strucnog i institucijskog doprinosa marginalizirani na supsidijarnu (zamjensku) ulogu, a prednost je dana kumulaciji pojedinih diskrecijskih izabranih kriterija, koji su prethodno uglavnom bili alternativni kriteriji u kontekstu tih znanstveno-stručnih kriterija, te novom kriteriju broja citata. Za takvu promjenu paradigme napredovanja prijelazni period mora biti znatno duži kako bi se svi sudionici na njega naviknuli."]
[2488,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","St. 1.:\nOdredbe su diskriminatorne jer se odnose samo na izbor na slobodno radno mjesto razine 1 te izbor na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 (koja su prema čl. 3. točke o, p, q i r, definirana kao znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta), ali ne obuhvaćaju umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta, kao ni reizbore. Time su zaposlenici na umjetničko-nastavnim i nastavnim radnim mjestima te zaposlenici u postupku reizbora bitno diskriminirani, budući da za njih propis stupa na snagu prvi dan od objave u Narodnim novinama pa takvi zaposlenici ne mogu znati čak ni kojeg će dana propis stupiti na snagu, čime im je uskraćeno razdoblje prilagodbe.\nPrilog I. također je manjkav jer ne obuhvaća uvjete za umjetničko područje, s izuzetkom umjetničkog interdisciplinarnog područja znanosti i umjetnosti.\nPredlažemo prijelazni rok od 60 mjeseci, koliko je trajanje ciklusa (re)izbora. S obzirom na dubinu zahvata koji predstavljaju ovi Nacionalni kriteriji, smatramo da je rok prekratak. Ista se odredba treba odnositi i na reizbore na radna mjesta.\n\nSt. 3.:\nOdredba je diskriminatorna prema pristupnicima koji su poslali radove na objavu prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, budući da su radove uputili na objavu u časopise tada najviše moguće kategorije, a sami ne mogu utjecati na vrijeme objave. Predlažemo da se takvi radovi vrednuju kao radovi kategorije a1a.\n\nOpćenit je problem retroaktivna primjena propisa na radove objavljene prije donošenja istoga, kao i na prije ostvarena prava (npr. izbora u zvanja i na radna mjesta)."]
[2489,"ANA KOVAČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2490,"ANA KOVAČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98.\nDodati alineju 2  ( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija. \nNedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2491,"SAŠA DELIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, FAKULTET GRAĐEVINARSTVA, ARHITEKTURE I GEODEZIJE:\n\nPredlaže se dopuna Priloga I. \n\nČlankom 98. st. 1. Prijedloga Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija propisano je  „U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija“\nKako Prilog I. ovih Nacionalnih kriterija obuhvaća samo tekst Pravilnika o uvjetima za izbor koji se odnosi na znanstveni dio, predlaže se Prilog I. dopuniti tekstom iz odgovarajućih odluka Rektorskog zbora, a kojima je do sada reguliran znanstveno-nastavni dio izbora na znanstveno nastavna radna mjesta."]
[2492,"SAŠA DELIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, FAKULTET GRAĐEVINARSTVA, ARHITEKTURE I GEODEZIJE:\n\nI.   Predlaže se izmjena članka 98. stavka 1: \n\nČlanak 98. stavak 1, koji glasi:\n\n„(1) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.“\nmijenja se i glasi:\n„(1) U razdoblju od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.“\n\nObrazloženje:\nS obzirom na potpuno nove horizontalne kriterije koje pristupnik, koji se bira na znanstveno-nastavno radno mjesto, treba zadovoljiti, mišljenja smo da bi u prijelaznim odredbama, u članku 98. trebao stajati dulji period od 36 mjeseci (od dana stupanja na snagu Nacionalnih kriterija) u kojem pristupnik prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 i na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 može zatražiti da se izbor provede u skladu s odredbama Priloga I. Nacionalnih kriterija.\nZa prilagodbu znatno izmijenjenim uvjetima za izbor na radno mjesto treba vremena, i to svakako više od 36 mjeseci te smatramo da bi 60 mjeseci bio prihvatljiv period.\nOd zaposlenika Fakulteta se očekuje da u izbor/reizbor na radno mjesto idu svakih 5 godina u skladu sa zakonima koji su vrijedili do sada. Prije protoka 5 godina nije moguće ići u izbor/reizbor u skladu sa zakonom. U 5-godišnjem razdoblju pristupnici koji se biraju na više radon mjesto trebaju ostvariti tražene uvjete za izbor. Stoga nije korektno pristupnicima za idući izbor smanjiti razdoblje s 5 na 3 godine. K tome, uz bitno izmijenjene uvjete (kriterije) za izbor na radno mjesto.\n\n\nII. Predlaže se dopuna članka 98. na način da se u članak uvrsti iznimka kojom se omogućuje svim pristupnicima koji se nalaze u situaciji da im je preostao samo još jedan izbor, pravo da se na njihov izbor primijene prethodni Nacionalni kriteriji, bez obzira na protek roka od 36 mjeseci.\n\nObrazloženje\nSmatramo da je predložena odredba članka 98. st. 1. koji dopušta  primjenu prethodnih Nacionalnih kriterija samo unutar ograničenog razdoblja od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu novih kriterija nepravedna i ne uzima u obzir specifičnu situaciju pristupnika kojima je preostao samo jedan izbor i to u redovitog profesora u trajnom zvanju.\nOva skupina pristupnika, koja se nalazi bliže kraju svojeg radnog vijeka, često je cijeli profesionalni put gradila prema prethodnim kriterijima te nije imala realnu mogućnost prilagodbe novim pravilima. Uvođenjem vremenskog ograničenja, zakonski se onemogućava pravičnost i ravnopravan tretman onih koji su zbog životne i profesionalne dobi u objektivno nepovoljnijem položaju.\nUvrštavanje iznimke kojom se omogućuje svim pristupnicima koji se nalaze u situaciji da im je preostao samo još jedan izbor, pravo da se na njihov izbor primijene prethodni Nacionalni kriteriji, bez obzira na protek roka od 36 mjeseci bi bila izraz načela pravičnosti, uvažavanja profesionalnog kontinuiteta i zaštite dostojanstva radnika na kraju njihova radnog vijeka.\""]
[2493,"SANDRA POŽAR","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Znanstveno vijeće Staroslavenskog instituta\nStavak 1\nS obzirom na to da je za ostvarenje pojedinih novih uvjeta potrebno više od 36 mjeseci, predlažemo da svaki pristupnik može u prvi sljedeći izbor ići i po starim kriterijima ili da se razdoblje prijelaznih odredaba produlji na 48 mjeseci."]
[2494,"MIRNA PETANJEK","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98.\nDodati alineju 2\n( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2495,"CONSTANZA LIZAČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta\nkoja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija."]
[2496,"DANIELA FALKONI-MJEHOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","- Nedostaju prijelazne odredbe za izbore i reizbore na nastavna radna mjesta. \n- Predloženo razdoblje prilagodbe od 36 mjeseci je prekratak period, pogotovo za nova nastavna radna mjesta predavača savjetnika i lektora savjetnika.\n-Ako pristupnik ima ostvarene kriterije koji nisu bili vrednovani pri prethodnim izborima, ti kriteriji mogu biti vrednovani u izboru koji će se provesti prema novim nacionalnim kriterijima za novo nastavno radno mjesto (predavač savjetnik i lektor savjetnik) iako su ostvareni u periodu koji je prethodio posljednjem izboru,"]
[2497,"MARKO PAVIČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","SVEUČILIŠTE U SPLITU, PRAVNI FAKULTET\nPrimjedbe na Nacionalne i sveučilišne, znanstvene i umjetničke kriterije (Klasa: 011-04/25-02/0001; Urbroj: 2181-207-01-03-25-0001)\n\nČl.98.st.1. – “U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija….., ako pristupnik to zatraži…. primijenit će se odredbe Priloga 1. ovih Nacionalnih kriterija.” \nPrijedlozi: \na) “U razdoblju od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija….. ako pristupnik to zatraži…. primijenit će se odredbe Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (»Narodne novine«, br. 111/22).”\nb) U razdoblju od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija….. ako pristupnik to zatraži…. primijenit će se uvjeti napredovanja koji su bili na snazi u trenutku njegovog posljednjeg izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto, odnosno, u trenutku zaposlenja na suradničko radno mjesto.“\nCilj je da pristupnik u trenutku zaposlenja / posljednjeg izbora zna koji su mu uvjeti za napredovanje ili reizbor. Sve drugo anulira pravnu sigurnost i neprihvatljivo je bez obzira na kvalitetu i kvantitetu  izmjena kriterija, a osobito dolazi do izražaja u predmetnom slučaju s obzirom na to da se predmetnim kriterijima čini radikalan zaokret od dosadašnjih kriterija.\n\nNovi čl.98.st.3. - Po uzoru na odredbu u čl. 98.st.2. (“U području Društvene znanosti radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1).”) trebalo bi implementirati novi čl.98.st.3. koji bi glasio: U području Društvene znanosti, u polju Prava, radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u časopise i zbornike radova koji se referiraju u bazama WoS, Scopus ili HeinOnline vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1) ako u roku od 1. god. od slanja rada odnosno održavanja konferencije, budu objavljeni u časopisu ili zborniku radova indeksiranom u tim citatnim bazama. Naime, treba omogućiti autorima koji predaju radove (do stupanja na snagu Nacionalnih kriterija) istu pravnu sigurnost (kao i u odnosu na odredbu čl.98.st.2.) budući da se u odnosu na zbornike radova pojedinih konferencija indeksiranih u WoS-u, Heinonline čeka određeno vrijeme (do 8.mj. da bi indeksacija u HeinOnline i WoS bila vidljiva - npr. ECLIC). Naime, imali smo slučaj da smo nakon nekoliko mjeseci potpisali ugovor s HeinOnline za jedna zbornik radova, ali je on kroz tu citatnu bazu bio tek nakon 4.mj. Iz navedenog razloga, potrebno je zaštititi i autore koji pošalju radove na objavu u takve zbornike radova koji redovito budu indeksirani u navedenim bazama, ali s određenim vremenskim odmakom."]
[2498,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Primjedba na čl. 98. i prijelazne odredbe Nacionalnih kriterija za izbor u znanstvena i znanstveno-nastavna zvanja\n1. Nejasnoća vrednovanja ostalih djelatnosti prema članku 98. stavak 1.\nU slučaju da se pristupnik pozove na čl. 98. st. 1. i zatraži izbor sukladno tom članku, nije jasno prema kojim pravilnicima ili kriterijima će se vrednovati njegov ostali doprinos, odnosno nastavni, znanstveno-stručni i institucijski rad. Potrebno je jasno definirati kojim će se pravilima pristupnik ocjenjivati u tom postupku.\n2. Produljenje roka primjene novih horizontalnih kriterija\nBudući da ispunjavanje horizontalnih kriterija zahtijeva znatno duže razdoblje nego predložene tri godine, predlaže se da se rok primjene ovih kriterija produlji na minimalno pet godina. Alternativno, pristupniku treba omogućiti pravo izbora – da pri idućem izboru može zatražiti primjenu odredbi Priloga 1 Nacionalnih kriterija, uključujući i nastavne uvjete.\n3. Nedostatak prijelaznih mjera za uvjete Rektorskog zbora\nU dokumentu su dosadašnji uvjeti Rektorskog zbora objedinjeni s horizontalnim uvjetima, no prijelazne odredbe odnose se isključivo na znanstvene uvjete (Prilog I), dok za uvjete Rektorskog zbora nisu definirane prijelazne mjere. Kao posljedica, svi koji su do sada ispunjavali uvjete Rektorskog zbora bili bi odmah podvrgnuti zahtjevima horizontalnih uvjeta, bez razdoblja prilagodbe, što nije pravedno. Neophodno je definirati odgovarajuće prijelazne mjere i za uvjete Rektorskog zbora kako bi se osigurao transparentan i pravedan prijelaz na nove kriterije.\n4. Nepravednost i diskriminacija zbog kratkog prijelaznog razdoblja\nPredloženo prijelazno razdoblje od 36 mjeseci odnosi se samo na znanstveni izbor i smatra se diskriminirajućim. Primjerice, radnik koji intenzivno radi 24 mjeseca po postojećim uvjetima i ispunjava kriterije, može zbog odlaska na porodiljni dopust ili bolovanje biti onemogućen u napredovanju zbog promjena Pravilnika. Česte i nepredvidive promjene zakonodavnih okvira, naročito u društvenim znanostima, dovode do kršenja Zakona o radu (čl. 7. st. 4) koji zabranjuje diskriminaciju u radnim odnosima.\nSvim kandidatima treba omogućiti:\no prijelazni rok od najmanje 5 godina,\no mogućnost izbora primjene kriterija važećih u trenutku prethodnog izbora ili primjenu novih kriterija.\n5. Povećanje nejednakosti i nepravedan utjecaj na roditelje, posebno žene\nDirektivom EU 2019/1158 o ravnoteži poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika nastoji se smanjiti nejednakost spolova na tržištu rada. Predložene odredbe, suprotno tome, povećavaju nejednakost jer prvenstveno žene koje su na porodiljnom dopustu ili odsutne zbog drugih obiteljskih obaveza gube pravo na izbor ili napredovanje zbog promjena kriterija.\n6. Retroaktivnost i ustavna neusklađenost prijelaznih odredbi\nPredložene prijelazne i završne odredbe diskriminiraju osobe izabrane prema ranije važećim propisima, jer uvode retroaktivnost, što je u suprotnosti s Ustavom RH (čl. 90). Potrebno je omogućiti pravedan prijelaz i postupno dostizanje novih kriterija bez retroaktivnog ograničavanja prava.\n7. Prijedlog za produljenje prijelaznog razdoblja i odgodu stupanja na snagu\nPredlaže se da prijelazno razdoblje bude minimalno deset godina, a stupanje na snagu novih kriterija odgođeno s dovoljnim vremenskim odmakom, tako da se do prvog idućeg izbora primjenjuje postojeći pravni okvir. Omjer znanstvenog i nastavnog rada kod brojnih profesora je eksterno određen i zahtijeva vrijeme za prilagodbu."]
[2499,"SNJEŽANA KEREKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Katedre za tehničke strane jezike: NEDOSTAJE ODREDBA O PRIJELAZNOM PERIODU NA NASTAVNA RADNA MJESTA. PREDLAŽEMO DA TO BUDE 5 GODINA."]
[2500,"INSTITUT ZA FILOZOFIJU","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predložena izmjena:\nČl. 98. st. (1)\nU razdoblju od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1, izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 te reizbora, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n\nObrazloženje:\n1. Zbog značajnih razlika u usporedbi s dosadašnjim kriterijima potrebno je dulje vrijeme prilagodbe.\n2. Nije jasno zašto se prijelazno razdoblje ne odnosi na reizbore.\n\nPredložena izmjena:\nČl. 98. st. (3). izbaciti.\n\nObrazloženje:\nNeprihvatljivo. Ako je članak poslan na objavljivanje u časopis koji je prije stupanja na snagu ovih kriterija bio (a1) i (također prije stupanja na snagu ovih kriterija) indeksiran u WoS-u ili Scopusu, ili ako je riječ o inozemnom časopisu koji je indeksiran u WoS-u ili Scopusu, zašto bi se vrednovao kao rad kategorije (a1b)? Usp. čl. 21. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja: “Strani znanstveno-stručni časopisi vrednuju se kao publikacije kategorije A1 ako su indeksirani u nekoj od međunarodnih znanstvenih baza odnosno ako su na popisu vrednovanih znanstvenih časopisa u zemlji izlaženja”."]
[2501,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ORGANIZACIJE I INFORMATIKE","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98:\n- „U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.“. Predlaže se produljenje prijelaznih odredbi sa 36 mjeseci na minimalno 60 mjeseci. Smatramo kako trenutno predviđeno prijelazno razdoblje od 36 mjeseci nije realno s obzirom na prirodu predloženih horizontalnih kriterija, posebice voditeljstva projekata, (ko)mentoriranje doktoranada i citiranosti. Kako smo već naveli, horizontalnim kriterijima se potiče komercijalizacija znanosti, kao i skreće fokus na znanost, a umanjuje vrijednost nastavnih aktivnosti, a ipak se radi o izboru u znanstveno-nastavna zvanja. Produljenjem prijelaznih odredbi, na minimalno 60 mjeseci bi se znanstvenicima, posebice onima koji nisu zaposlenici znanstvenih instituta, realnije omogućilo da u jednom ciklusu izbora steknu minimalne uvjete potrebne za napredovanje i da dobiju priliku prilagoditi se novim kriterijima."]
[2502,"VILJEMKA BUČEVIĆ POPOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Osim činjenice da je rok od 36 mjeseci prekratak za prilagodbu novim, značajno promjenjenim uvjetima, ne uzima se u obzir ni da radi zakonskih odredbi (Članak 41. Zakona NN 119/2022) kandidat može pokrenuti izbor na više radno mjesto tek po isteku pet godina od posljednjeg izbora/reizbora neovisno o tome je li sve potrebne uvjete stekao i ranije, Ovo u praksi znači da prijelazni period nije dostupan svima i stavlja u neravnopravan položaj kandidate s potpuno jednakim postignućima ovisno o tome pokreću li svoj izbor u roku od 36 mjeseci ili 36 mjeseci i jedan dan od dana stupanja na snagu novih kriterija. Kriteriji koji rade ovako velike, a zapravo slučajne razlike u karijerama zaposlenika – jednog biraju na višu poziciju, a drugog ostavljaju na postojećoj na rok od idućih 5 godina ne mogu biti prihvatljivi.\n\nIzv. prof. Viljemka Bučević Popović, Prirodoslovno-matematički fakultet u Splitu"]
[2503,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Dodati u članak 98 i sljedeće stavke: \n(5) Odrediti prijelazno razdoblje za izbor i reizbor u predavača i višeg predavača u kojem se kandidatima omogućava da zatraže da se na njihov izbor/reizbor, umjesto novih Nacionalnih kriterija, primijene stari uvjeti za izbor/reizbor.\n(6) Odrediti prijelazno razdoblje kojim se višim predavačima dozvoljava primjena Upute o zamrzavanju („Izbor na više radno mjesto lektor savjetnik i predavač savjetnik“ od 17. ožujka 2025.) do izbora u predavača savjetnika budući se radi o novom zvanju s novim uvjetima.\n(7) Odrediti uvjete izbora koji bi se primjenjivao za kolege na radnim mjestima višeg predavača koji su se morali reizabrati na isto nastavno radno mjesto zbog nepostojanja kriterija za izbor u predavača savjetnika (koji je ušao u zakon u listopadu 2022.), a prije Upute o zamrzavanju „Izbor na više radno mjesto lektor savjetnik i predavač savjetnik“ od 17. ožujka 2025."]
[2504,"GORANA DUPLANČIĆ ROGOŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta."]
[2505,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","St. 1.:\nOdredbe su diskriminatorne jer se odnose samo na izbor na slobodno radno mjesto razine 1 te izbor na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 (koja su prema čl. 3. točke o, p, q i r, definirana kao znanstveno-nastavna i znanstvena radna mjesta), ali ne obuhvaćaju umjetničko-nastavna i nastavna radna mjesta, kao ni reizbore. Time su zaposlenici na umjetničko-nastavnim i nastavnim radnim mjestima te zaposlenici u postupku reizbora bitno diskriminirani, budući da za njih propis stupa na snagu prvi dan od objave u Narodnim novinama pa takvi zaposlenici ne mogu znati čak ni kojeg će dana propis stupiti na snagu, čime im je uskraćeno razdoblje prilagodbe.\nPrilog I. također je manjkav jer ne obuhvaća uvjete za umjetničko područje, s izuzetkom umjetničkog interdisciplinarnog područja znanosti i umjetnosti.\nPredlažemo prijelazni rok od 60 mjeseci, koliko je trajanje ciklusa (re)izbora. S obzirom na dubinu zahvata koji predstavljaju ovi Nacionalni kriteriji, smatramo da je rok prekratak. Ista se odredba treba odnositi i na reizbore na radna mjesta.\n\nSt. 3.:\nOdredba je diskriminatorna prema pristupnicima koji su poslali radove na objavu prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, budući da su radove uputili na objavu u časopise tada najviše moguće kategorije, a sami ne mogu utjecati na vrijeme objave. Predlažemo da se takvi radovi vrednuju kao radovi kategorije a1a.\n\nOpćenit je problem retroaktivna primjena propisa na radove objavljene prije donošenja istoga, kao i na prije ostvarena prava (npr. izbora u zvanja i na radna mjesta)."]
[2506,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. (novi) stavak 5.\nPredlažemo dodatak stavka 5. u članak 98. kako slijedi:\n„(5) Za pristupnike koji prema Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03., 198/03., 105/04., 174/04., 2/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 46/07., 45/09., 63/11., 94/13., 139/13., 101/14. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 60/15. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske i 131/17.) imaju ostvaren izbor u znanstveno zvanje u znanstvenom području i znanstvenom polju za koje se provodi postupak izbora na radno mjesto, vrijedi sljedeće:\na. znanstveni suradnik ispunjavaju kriterije iz Glave II za izbor na radno mjesto razine 1.\nb. viši znanstveni suradnik ispunjavaju kriterije iz Glave II za izbor na radno mjesto razine 2.\nc. znanstveni savjetnik ispunjavaju kriterije iz Glave II za izbor na radno mjesto razine 3.\nd. znanstveni savjetnik u trajnom zvanju ispunjavaju kriterije iz Glave II za izbor na radno mjesto razine 4.“\n\nObrazloženje: pristupnicima koji su po važećim zakonskim propisima ispunili sve zahtijevane znanstvene kriterije za izbor na viša radna mjesta to pravo (ispunjenost uvjeta) treba priznati i po novim propisima."]
[2507,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU FAKULTET ELEKTROTEHNIKE I RAČUNARSTVA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. stavak 1.\nBudući da formulacija ne spominje Dio drugi, Glavu III (članak 39., članak 40. i članak 41.), to znači da bi se taj dio Nacionalnih kriterija primjenjivao odmah za sve postupke izbora – dakle odmah po usvajanju Nacionalnih kriterija.\nPravno je problematično zahtijevati da pristupnici koji bi dan nakon usvajanje Nacionalnih kriterija išli u postupak (re)izbora moraju odmah zadovoljiti novi skup kriterija: Posebne kriterije (čl. 39.) i Kriterije nastavnog doprinosa (čl. 40.). Stoga prijedlog Nacionalnih kriterija mora omogućiti prijelazno razdoblje tijekom kojega pristupnici mogu koristiti trenutno važeće nastavne i stručne uvjete, na sličan način kao što je napravljeno Prilogom 1. za znanstvene uvjete.\nNadalje, u ovome stavku treba eksplicitno izreći da se prijelazno razdoblje primjenjuje i na postupke reizbora na radna mjesta."]
[2508,"IVAN GRANIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Čl. 98 - nedostaje prijelazna odredba za izbore i reizbore na nastavna radna mjesta, odnosno za sva radna mjesta kojima je potreban dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija. Čak i da su prijelazne odredbe duge do 36 mjeseci, određena radna mjesta, ne mogu, sukladno važećim pravilima po kojima je poslodavac dužan osigurati uvjete za napredovanje, prilagoditi se, kako vremenskim, tako i važećim financijskim protokolima na matičnim institucijama. U ovom slučaju poslodavac je Ministarstvo preko fakulteta ili sl., a za to su potrebne i unutarnje odluke oko financiranja. Nadalje, osobama u nastavnom zvanju nije uopće omogućeno ni moguće ispuniti većinu posebnih kriterija, sukladno važećem načinu funkcioniranja u sustavu, pa je uopće upitna smislenost predloženih kriterija za nastavna zvanja."]
[2509,"JOZO ANTOLOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Sveučilišta obrane i sigurnosti \"Dr. Franjo Tuđman\" predlažem:\nPredlažemo dodati stavke; \n• koji se odnose na prethodnu kategorizaciju radova. Sukladno članku 41 sadašnjeg Pravilnika. \n• kojim bi se pristupnicima (ako to zatraže) u polju Sigurnosne i obrambene znanosti omogućio rok od 60 mjeseci (sad je za sve 36 mjeseci) od stupanja na snagu ovog Pravilnika, da se na njihov izbor u znanstveno zvanje primjenjuju odredbe Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja (»Narodne novine«, br. 111/22)."]
[2510,"MATEJ TRPIN","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Sveučilišta u Dubrovniku:\nPredlaže se dopuniti prijelazne odredbe Nacionalnih kriterija kako bi se u razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine omogućilo pristupnicima na nastavnim radnim mjestima da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2511,"IVAN ZUPANC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Ustav RH u članku 90. stavku 4. određuje da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati retroaktivno djelovanje. Iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona, ali ne i podzakonskih akata, mogu imati povratno djelovanje. \nPrijedlog Nacionalnih kriterija u članku 98. stavku 1. ne predviđa primjenu dosadašnjih pravila u prijelaznom razdoblju, nego se njegove odredbe počinju primjenjivati od dana stupanja na snagu. Dosadašnji akti koji su uređivali postupak izbora u znanstveno-nastavna zvanja prestaju vrijediti stupanjem na snagu Nacionalnih kriterija. \nOdredbe prijedloga Nacionalnih kriterija, stupanjem na snagu, odmah se primjenjuju na pravne situacije koje su u tijeku i na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti. Pravno gledajući, odredbe Kriterija neće se primjenjivati od trenutka kada stupe na snagu, već od dana kad su zaposlenici izabrani na više ili reizabrani na isto radno mjesto, čime se retroaktivno mijenjaju kriteriji njihova izbora na više radno mjesto, odnosno reizbora na isto radno mjesto. \nTime je prijedlog Nacionalnih kriterija protivan Ustavom propisanoj zabrani retroaktivnosti jer je riječ o podzakonskom aktu."]
[2512,"ZVJEZDAN PENEZIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Sveučilišta u Zadru: \nU prijelaznim odredbama definiran je rok od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n\nPrijelazni rok od 36 mjeseci je za radna mjesta 3. i 4. razine prekratak u smislu posve novih očekivanja za ispunjavanje horizontalnih kriterija.\nPrilog I trebalo bi jednostavno zamijeniti s aktima po kojima se trenutačno provode izbori na znanstveno-nastavna radna mjesta."]
[2513,"IVANA PODNAR ŽARKO","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Matični odbor za polja elektrotehnike, računarstva i temeljne tehničke znanosti predlaže da se čl. 98. st. 1. nadopuni sljedećim tekstom:\n \n\"Ukoliko pristupnik ima prethodno proveden izbor u znanstveno zvanje koje je po Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, br. 123/03., 198/03., 105/04., 174/04., 2/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 46/07., 45/09., 63/11., 94/13., 139/13., 101/14. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, 60/15. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske i 131/17.) bilo uvjet za izbor na odgovarajuće znanstveno-nastavno radno mjesto, odluka matičnog odbora o izboru pristupnika u odgovarajuće znanstveno zvanje može se upotrijebiti kao dokaz o ispunjenju uvjeta odredbi Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\"\n \nObrazloženje:\nČl. 98. st. 1. kaže da se u prijelaznom razdoblju prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, na traženje pristupnika, mogu primijeniti odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\nTe odredbe u potpunosti odgovaraju odredbama prethodno važećeg Pravilnika o izboru u znanstvena zvanja, s tim da su znanstvena zvanja zamijenjena terminologijom odgovarajuće razine radnih mjesta, a što je jednoznačno objašnjeno definicijama u čl. 3. Nacionalnih kriterija, točke o., p., q. i r. \nPosljedično, za pristupnike koji već imaju prethodno proveden izbor u odgovarajuće znanstveno zvanje, nepotrebno je još jednom provjeravati ispunjenost odredbi Priloga I. Taj postupak bio bi redundantan te bi nepotrebno trošio vremenske resurse Matičnih odbora, koji bi po drugi put provjeravali istu stvar. Također, prilaganjem odluke matičnog odbora o izboru u zvanje, umjesto sastavljanja opsežnog izvještaja o objavljenim znanstvenim radovima, smanjila bi se količina materijala u takvim predmetima. Zaključno, cilj ovog prijedloga jest optimiziranje obrade predmeta i povećanje efikasnosti rada matičnih odbora u prijelaznom razdoblju, izbjegavanjem nepotrebnog ponavljanja već provedenih postupaka."]
[2514,"JOSIP BERDICA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","MO za filozofiju, teologiju i religijske znanosti višekratno je tvrdio kako ova prijelazna odredba NE odgovara razmjerima promjena u sustavu napredovanja za humanističke znanosti. Riječ je o prekratkom roku za bilo kakvu prilagodbu tektonskim promjenama u sustavu, osobito u smislu tzv. \"horizontalnih kriterija\" koji nisu adekvatni u velikom broju slučajeva za humanističke znanosti. Treba omogućiti da prvi sljedeći izbor odnosno reizbor svaki kandidat ide po onom Pravilniku po kojem je zadnji puta biran u zvanje."]
[2515,"ALEKSANDAR PUPAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2516,"DARIO DUNKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog izmjene članka 98. st. 1:\n(1) U razdoblju od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov će se izbor, umjesto odredbi Dijela drugog, Glave I. i Glave II., primijeniti odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n\nObrazloženje:\nProduljenje prijelaznog razdoblja na 60 mjeseci (zbog 5 godina izbornog ciklusa) potrebno je jer se predloženim kriterijima uvode novi horizontalni (nužni) uvjeti za napredovanje s kojima se pristupnici do sada nisu susretali. Prema čl. 41. st. 1. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, izbor na radno mjesto provodi se na razdoblje od pet godina. Budući da se kriteriji moraju ispuniti u 5 godina, kako se sada traži njihovo ispunjenje u mnogo kraćem roku od 3 godine, osobito kada do sada nisu bili poznati niti primjenjivani. Primjena novih kriterija u kraćem roku od zakonom propisanih i bez prethodne mogućnosti prilagodbe dovodi pristupnike u vrlo nepovoljan položaj. Očito se vodilo procjenom da pristupnik može ostvariti sve kriterije u 3 godine!?"]
[2517,"JOSIPA ANTEKOLOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2518,"IVANA LUKICA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2519,"JADRANKA ŠEPIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nPrilog I., Odjeljak I. članak 9: „Jedan od ukupnog broja znanstvenih radova potrebnih za izbor na pojedino radno mjesto iz tablice iz članka 7. ovog priloga može se zamijeniti priznatim patentom,...\" \n\nZbog poziva na krivi članak, zamijeniti s: \n\n\"Jedan od ukupnog broja znanstvenih radova potrebnih za izbor na pojedino radno mjesto iz tablice iz članka 5. ovog priloga može se zamijeniti priznatim patentom,...\""]
[2520,"SVETLANA BOŽIĆ FUŠTAR","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. Prijelazne odredbe\n(1) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n(2) U području Društvene znanosti radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1).\n(3) U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1b) radovi.\n(4) Svi postupci izbora na znanstveno-nastavno, znanstveno, umjetničko-nastavno odnosno nastavno radno mjesto započeti prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija provode se prema propisima koji su bili na snazi u trenutku pokretanja postupka.\n\nKomentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2521,"JADRANKA ŠEPIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Odjela za fiziku Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Splitu, pročelnica Odjela: \n\nPredlažemo u Prilogu 1 staviti definiciju glavnog autorstva iz NN 28/2017."]
[2522,"DIJANA ILIŠEVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Matičnog odbora za polje matematike.\nPredlažemo da prijelazne odredbe vrijede i za nastavne uvjete iz Glave III. te da se ti uvjeti (uvjeti Rektorskog zbora koji su na snazi) dodaju u Prilog."]
[2523,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","1.) PRILOG 1. Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, članak 9. stavak 1.\nIspraviti tipfeler, pogrešno pozivanje na članak 7. umjesto na članak 5.\n2.) PRILOG 1. Nacionalnim sveučilišnim, znanstvenim i umjetničkim kriterijima, članak 10.\nPredlaže se odredba članka 10. Priloga brisati, i zamijeniti s odredbom iz Pravilnika NN 28/2017:\n„(1) Glavni je autor onaj koji je nositelj problematike ili autor koji je najviše pridonio rješavanju konkretnog problema. Glavne autore utvrđuje stručno povjerenstvo na temelju podneska pristupnika, a potvrđuje matični odbor. \n(2) Stručno povjerenstvo i matični odbor procjenjuje osobni doprinos pristupnika i utvrđuje glavne autore rada na temelju podneska pristupnika, a po potrebi i na temelju mišljenja dodatnih domaćih i stranih recenzenata, posebno u slučaju kad je većina radova pristupnika objavljena na temelju kolaboracija s velikim brojem autora.“"]
[2524,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predlažemo da se prijelazni režim predviđen u članku 98. odnosi na reizbor."]
[2525,"NEVEN KARKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2526,"MARIJA ŠIMIĆ ŠARIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijelazni rok bi trebalo produžiti na najmanje 60 mjeseci. Svi koji se nalaze u procesu izbora/reizbora trebaju imati mogućnost izbor po kojem Pravilniku će ići u prvi sljedeći izbor ili reizbor. Prijelazne odredbe morale bi se odnositi i na nacionalne nastavne kriterije (čl. 40. i 41.) jer se bitno razlikuju od dosadašnjih uvjeta Rektorskoga zbora."]
[2527,"KSENIJA FUČKAR REICHEL","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2528,"ANITA LAURI KORAJLIJA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U ime Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Pročelnica Odsjeka: \nPredloženo razdoblje prilagodbe od 36 mjeseci za primjenu starih kriterija (Prilog I.) smatramo prekratkim i nedovoljno usklađenim s realnim trajanjem znanstvenih i nastavnih ciklusa napredovanja. Naime, znanstveni radovi, projekti i drugi kriteriji potrebni za napredovanje razvijaju se kroz višegodišnji rad te je razdoblje od tri godine često nedostatno za ostvarivanje mjerljivih rezultata prema novim pravilima.\nUvažavajući specifičnosti znanstveno-nastavnih karijera, posebno u društvenim znanostima, predlažemo da se prijelazno razdoblje produži na 60 mjeseci, čime bi se omogućilo jedno potpuno izborno razdoblje za većinu znanstveno-nastavnih pozicija. Time bi se osigurala pravednost, predvidljivost i kontinuitet profesionalnog razvoja, kao i ravnoteža između postojećih i novih kriterija napredovanja.\nTakvo produljenje također bi omogućilo institucijama i pojedincima bolju prilagodbu, izbjegavanje naglih prekida u znanstvenim karijerama i veću stabilnost u planiranju akademskih putanja."]
[2529,"ZVONIMIR LUŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članci 98-100. Svima na koje se odnose predloženi novi Nacionalni kriteriji, a kojima je od dana stupanja na snagu istih do sljedećeg \nizbora/reizbora manje od 36 mjeseci dati mogućnost da biraju po novim ili starim kriterijima. Ovo je minimalni primjereni rok za \nprilagodbu novim zahtjevima."]
[2530,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U članku 98., stavak 3, neprihvatljivo je degradiranje časopisa klasificiranih kao (a1) koji su u trenutku stupanja na snagu Nacionalnih kriterija bili uključeni u bazu WoS ili Scopus. Taj bi stavak trebao glasiti ovako: U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1a) radovi, ako su časopisi u tom trenutku bili uključeni u bazu WoS ili Scopus, u protivnom se vrednuju kao (a1b) radovi."]
[2531,"HRVATSKI INSTITUT ZA POVIJEST","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Budući da se predloženim Nacionalnim kriterijima u području Humanističke znanosti uvode znatne promjene vezane za novi način vrednovanja radova i uvođenje Horizontalnih kriterija, nužno je da se za područje Humanističkih znanosti mogućnost primjene odredaba Priloga 1. ovih Nacionalnih kriterija na zahtjev pristupnika produlji na 60 mjeseci, za sve izbore na radna mjesta razine 1, 2, 3 i 4 te za reizbore na radna mjesta razine 1, 2 i 3 (članak 98., stavak 1)."]
[2532,"LIDIJA RUNKO-LUTTENBERGER","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Gdje se spominje prijelazno razdoblje jer se ljudi trebaju prilagoditi novom sustavu, a za to je potrebno nekoliko godina. Ovakav prijedlog bez prijelaznog razdoblja je neviđen u našoj praksi."]
[2533,"NATAŠA PERINČIĆ TIČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. Dodati alineju 2: ( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija (Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta)"]
[2534,"UDRUGA NASTAVNIKA TJELESNE I ZDRAVSTVENE KULTURE SVEUČILIŠTA U ZAGREBU","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2535,"NERA ŽIGIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Komentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2536,"SILVANA DUNAT","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. (3) \nKriterij je nepravedan jer vrlo često ne ovisi o autoru nego o onome tko objavljuje koliki će biti rok objave rada, a ti rokovi su nekad vrlo dugi. Stoga bi se svi radovi koji su poslani na objavu i koji su u procesu recenziranja i objavljivanja trebali vrednovati prema klasifikaciji koja je vrijedila u vrijeme slanja na objavu."]
[2537,"ZDENKO BRAIČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijelazno razdoblje od 36 mjeseci za primjenu novih kriterija nije dovoljno budući da se radi o značajnom opsegu promjena. Uvođenje horizontalnih uvjeta koji postaju obveznima posebno je problematično za one koji se biraju u najviša radna mjesta jer su dosad napredovali po značajno drugačijim kriterijima. Prijelazni rok bi trebalo produžiti na najmanje 60 mjeseci. Prijelazne odredbe morale bi se odnositi i na nacionalne nastavne kriterije (čl. 40. i 41.) jer se bitno razlikuju od dosadašnjih uvjeta Rektorskoga zbora."]
[2538,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. Dodati alineju 2\n( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2539,"UDRUGA NASTAVNIKA JEZIKA STRUKE NA VISOKOŠKOLSKIM USTANOVAMA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2540,"IVANA MARTINČEVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Članak 98. Prijelazne odredbe\n(1) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\n(2) U području Društvene znanosti radovi koji su poslani na objavljivanje prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1).\n(3) U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1b) radovi.\n(4) Svi postupci izbora na znanstveno-nastavno, znanstveno, umjetničko-nastavno odnosno nastavno radno mjesto započeti prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija provode se prema propisima koji su bili na snazi u trenutku pokretanja postupka.\n\nKomentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2541,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","( 2) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija prilikom izbora na više nastavno radno mjesto ili reizbora na nastavno radno mjesto iste razine pristupnicima na nastavnim radnim mjestima treba omogućiti da mogu izabrati hoće li se za njihov postupak izbora ili reizbora primijeniti novi nacionalni kriteriji ili stari uvjeti koji se primjenjuju do donošenja novih nacionalnih kriterija."]
[2542,"BRANKICA BOŠNJAK TERZIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2543,"JURICA NOVAKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Navesti odredbu o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta."]
[2544,"DARIO DUNKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog dopune Priloga 1. članka 17. stavka 7.\n(7)  Znanstveni skup u organizaciji ili suorganizaciji međunarodnog znanstvenog društva ili akademske institucije se smatra međunarodnim ako ima međunarodni programski odbor. Međunarodni znanstveni skup u smislu ovog članka je skup u organizaciji znanstvene ili akademske institucije, ili znanstvenog ili strukovnog društva, koji ima znanstveni ili programski odbor sastavljen od članova iz tri ili više zemalja.\nObrazloženje: \nZa različita područja se različito definira međunarodni znanstveni skup. Ovdje za područje društvenih znanosti nedostaje definicija pa je predloženo po uzoru na ono što vrijedi u postojećim uvjetima."]
[2545,"DARIO DUNKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog nadopune članka 98. st. 1:\n(1) U razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4, ako pristupnik to zatraži, na njegov će se izbor, umjesto odredbi Dijela drugog, Glave I. i Glave II., primijeniti odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija.\nAko pristupnik u prijelaznom razdoblju ispuni sve uvjete propisane Prilogom I., ali ne može pokrenuti postupak zbog važećeg zakonskog roka od 5 godina od prethodnog izbora, zadržava pravo da, po isteku prijelaznog razdoblja, zatraži pokretanje postupka izbora uz primjenu kriterija iz Priloga I., pod uvjetom da ih je ispunio unutar prijelaznog razdoblja.\nObrazloženje:\nDopunom se osigurava pravna sigurnost za pristupnike koji u prijelaznom razdoblju od 36 mjeseci ispune sve uvjete za izbor prema Prilogu I., ali zbog zakonski propisanog roka od 5 godina od prethodnog izbora još ne mogu formalno pokrenuti postupak napredovanja. Iako su ispunili tražene kriterije u roku predviđenom za prijelazno razdoblje, bez ove dopune ne bi im bilo omogućeno da ih iskoriste nakon što ispune i vremenski uvjet. Naime, prema članku 41. stavku 1. Zakona o visokom obrazovanju i znanstvenoj djelatnosti, izbor se provodi svakih 5 godina. U takvim slučajevima, pristupnik može ispuniti sve kriterije (npr. broj radova, bodova, sate nastave) već nakon 3 ili 4 godine (ako je npr. izbor bio 2024. godine), ali ne može pokrenuti izborni postupak prije isteka punih 5 godina. Dopunom se jasno propisuje da u takvoj situaciji, po isteku prijelaznog razdoblja, pristupnik može krenuti u izbor po kriterijima iz Priloga I., ako ih je ispunio unutar prijelaznog razdoblja. Ovom se izmjenom otklanja pravna neizvjesnost i omogućuje ravnopravan položaj svih pristupnika bez obzira na to kada im istječe prethodni izbor, a bez potrebe za produljenjem prijelaznog razdoblja izvan inicijalno propisanih 36 mjeseci."]
[2546,"DARIO DUNKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijedlog izmjene članka 98. stavka. 2.:\n(2) U području Društvenih znanosti, radovi u zbornicima radova i znanstvenim knjigama u izdanju Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, vrednuju se kao radovi prve kategorije (a1) ako su objavljeni unutar 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih kriterija.\nObrazloženje:\nRadovi A1 kategorije u području Društvenih znanosti zahtijevaju dugotrajno planiranje, temeljito istraživačko i autorsko angažiranje te znatan ulog radnog vremena. Mnogi od tih radova već su u fazi izrade jer su pozivi za konferencije već javno objavljeni. Iznenadna promjena u načinu vrednovanja izravno šteti autorima i organizatorima znanstvenih skupova pod pokroviteljstvom HAZU. Kako bi se izbjegle negativne posljedice nepripremljene promjene pravila, nužno je osigurati prijelazno razdoblje tijekom kojeg bi se omogućilo vrednovanje takvih radova prema dosadašnjem statusu."]
[2547,"MILJEN MATIJAŠEVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Nedostaje odredba o prijelaznom periodu na nastavna radna mjesta"]
[2548,"KRISTINA AFRIĆ RAKITOVAC","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Smatram da je rok od 36 mjeseci prekratak, kako su već kolege napisale, prijedlog je da prijelazni rok bude 60 mjeseci. Na ovaj način, pristupnicima kojima je veće prošlo više od pola mandate, mijenjaju se pravila igre, i to dosta značajno, mogućnost ispunjavanja novih uvjeta u preostlom vremenu je vrlo, vrlo nezivjesna!"]
[2549,"VANJA-IVAN SAVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Poštovani, u prijelaznim i završnim odredbama treba stajati da će se pristupniku omogućiti primjena pravila (kriterija) po kojima je započeo svoje sljedeće napredovanje. Svi koji su u sustavu napredovanja, slijede dinamiku pet za pet godina i u tom smislu bi morali,  a zbog načela pravne sigurnosti i predvidivosti propisa, imati pravo po tim istim pravilima i završtiti ono što su započeli. Neki od uvjeta (prije svega horizontalni kriteriji) su toliko obimni i predstavljaju ogromnu novinu, i u ostavljenom roku su praktički nedohvatljivi. Time Kriteriji za veliki broj pristupnika sadrže nemoguće uvjete koji pravom nisu dozvoljeni, te stvaraju retroaktivne učinke i nejednakost u primjeni prava. Samim time dolazimo do pitanja ustavnosti takvih odredbi, a napose ove odredbe predloženog članka 98. Kriterija. S poštovanjem, Prof. dr. sc. Vanja-Ivan Savić, mag. iur."]
[2550,"KREŠIMIR BOŠNJAK","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U slučaju da je kandidat već izabran u znanstveno zvanje koje odgovara znanstveno-nastavnom zvanju (radnom mjestu) za koji tek treba pokrenuti izbor, na primjer treba napredovati u 4 razinu, a već ima znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika u trajnom izboru.  Ne čini se pravedno u tom slučaju ponovo od pristupnika tražiti zadovoljenje znanstvenih kriterija koje je već zadovoljio izborom u više znanstveno zvanje, naročito ako je od posljednjeg izbora prošlo više od dvije godine te uzimajući u obzir da se ipak radi o suštinskoj promjenu uvjeta kako broju uvjeta tako i u promjenama u skupinama uvjeta koje treba zadovoljiti. \nStoga bi bilo razborito i pravedno omogućiti svima čiji je izbor završen prije stupanja na snagu ovoga zakona da napreduju prema starim uvjetima, kako je već bio i prijedlog rektorskog zbora."]
[2551,"IVOR JANKOVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","- nije jasno, ako pristupnik ide u reizbor u roku od 36 mjeseci od donošenja pravilnika, po kojim kriterijima se reizabire (novi ili stari), također što je s Člankom 42 ZVOZD-a \"Nastavnik odnosno znanstvenik reizabire se na postojeće radno mjesto ako je od posljednjeg izbora odnosno reizbora ispunio polovinu Nacionalnih sveučilišnih, znanstvenih i umjetničkih kriterija odnosno Nacionalnih veleučilišnih kriterija i dodatnih kriterija za izbor na više radno mjesto\" koji propisuje polovinu kriterija za izbor na više radno mjesto, a u ovom pravilniku se predlažu posebni kriteriji za izbor."]
[2552,"KRISTIAN TURKALJ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Prijelazno razdoblje od samo 36 mjeseci uvodi razliku između onih kojima je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija, na način da su neki u povlaštenom položaju i mogu ići u izbor po starim kriterijima, dok ostali to ne mogu. Ovo je Ustavno jako upitno posebice ako se uzme u obzir da se ne radi o kozmetičkim izmjenama kriterija. Pored toga, mijenjanje pravila u vrijeme kada je kandidat već počeo raditi na ispunjavanju kriterija ima retroaktivni učinak i da bi bilo opravdano mora za to postojati jako ozbiljan i legitiman interes predlagača."]
[2553,"KRISTIAN TURKALJ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","\"Prijedlog odredbe kako ju je predložio rektorski zbor: \n\n(1)  Ovi kriteriji stupaju na snagu objavom u Narodnim novinama\n\n(2)  Danom stupanja na snagu kriterija prestaje važiti:\n  - Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine, br. 122/17. i 120/21.).\n - Odluka o obliku i načinu provedbe nastupnog predavanja za izbor u znanstveno-nastavna zvanja, umjetničko-nastavna i nastavna zvanja (Narodne novine, br. 129/05.)\n - Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (Narodne novine, br. 13/12. i 120/21.)\n - Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u umjetničko-nastavna i nastavna zvanja u području umjetnosti  (Narodne novine, br. 61/17) \n - Odluka o minimalnim uvjetima radnih obveza za reizbor na znanstvena, znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta te o obliku izvješća stručnog povjerenstva o radu zaposlenika u postupku reizbora (Narodne novine, br. 24/21.)\n\n(3)  Svi postupci započeti prije dana stupanja na snagu novih kriterija, dovršit će se primjenom Odluke o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine, br. 122/17. i 120/21.).\n\n(4)  Na zahtjev pristupnika koji se bira na više znanstveno-nastavno radno mjesto ili se ponovo bira na isto znanstveno-nastavno radno mjesto, a kojemu je prethodni izbor dovršen prije dana stupanja na snagu novih kriterija, na njegov će se taj prvi slijedeći izbor primijeniti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine, br. 122/17. i 120/21.).\n\n(5)  Na zahtjev pristupnika koji se od dana stupanja na snagu novih kriterija, pa do najdulje pet godina od tog datuma, prvi puta bira na znanstveno-nastavno radno mjesto, na njegov će se izbor primijeniti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (Narodne novine, br. 122/17. i 120/21.).“.\""]
[2554,"ZDRAVKA JELASKA MARIJAN","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U st. 1, spominje se \"Prilog I\" nacionalnih kriterija no dokument završava posljednjim člankom nakon kojeg nema nikakvih priloga\nU st. 3. - \"U području Humanističke znanosti radovi koji su poslani na objavu u časopisima koji su bili klasificirani kao (a1) časopisi prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, a nisu objavljeni prije stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija, vrednuju se kao (a1b)  radovi\" - to se može odnositi samo na one dosadašnje a1 časopise koji po novim kriterijima ne bi bili a1a časopisi, jer mnogi bi to bili, pa valja jasnije formulirati ovaj prijelaz da se ne ošteti pristupnike"]
[2555,"MATEO BRATANIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U Prilogu I. su sadržani samo znanstveni kriteriji, a što je sa znanstveno-nastavnim, jer člankom 99. prestaje važiti Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i znanstveno-stručne djelatnosti u postupku izbora u znanstveno-nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 122/17 i 120/21.)?"]
[2556,"DINO DUMANČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Razdoblje od 36 mjeseci za prilagodbu na nove Nacionalne kriterije nedovoljno je dugo razdoblje za adekvatnu prilagodbu i provedbu prijelaznog procesa, osobito u dijelu koji se odnosi na sudjelovanje u projektima. Predlažem produljenje tog razdoblja kako bi se omogućila kvalitetnija prilagodba."]
[2557,"IVAN SABOL","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Čl 98 st 1. Nejasno je zašto samo znanstveno nastavna i znanstvena radna mjesta imaju mogućnost izuzeća na 3 godine?\n\nČl 98 st 4 što je sa postupcima reizbora? Oni se prebacuju u procesu na nova pravila?"]
[2558,"MIRKO DUIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U periodu tranzicije, pristupnici bi po automatizmu trebali ići u napredovanje po starim uvjetima napredovanja, a ne da to moraju posebno zatražiti. Ipak novi uvjeti napredovanja trebaju biti nešto što se po automatizmu ne primjenjuje već da oni djelatnici koji to žele, isto i zatraže."]
[2559,"MIRKO DUIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Radi se o prekratkom periodu tranzicije prema primjeni novih kriterija s obzirom na značajne promjene 'pravila igre' i s obzirom na vremensku zahtjevnost da se ostvare neki od novih kriterija koji se sada predlažu, posebno oni horizontalni kriteriji."]
[2560,"ROBERT KUDELIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Stavak 1. je potrebno drugačije definirati. Naime, ovaj prijedlog zakona je drastično drugačiji od trenutno važećeg i potrebno je dati dovoljno vremena za preorijentiranje na nova pravila. To je proces koji traje, prijave/recenzije projekata traju, objave traju, sudjelovanje na projektima traje, mentoriranje doktoranda traje, itd. Stoga je potrebno definirati kako se na sve prve sljedeće izbore/reizbore od izvanrednog profesora pa do trajnog zvanja kandidat za izbor na radno mjesto može pozvati na i biti biran prema prethodno važećem (trenutno na snazi) zakonu, a u slučaju neka to kandidat ne zatraži, onda se bira prema novom (trenutno u savjetovanju) zakonu. Ako se to tako ne napravi, zaposlenike kojim će proteći dulje od 36 mjeseci će se staviti u nekorektan i diskriminacijski položaj jer neće imati ekvivalentne uvjete iako su bili na ekvivalentnim zvanjima i radnim mjestima, i jer neće imati adekvatno vrijeme na prilagodbu novim pravilima."]
[2561,"JELENA ČULIN","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Tekst stavka 1. članka 98. je nejasan i može izazvati pravnu nesigurnost. U navedenom stavku stoji da se u razdoblju od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu Nacionalnih kriterija, prilikom izbora na slobodno radno mjesto razine 1 te izbora na više radno mjesto razine 2, 3 i 4 – na zahtjev pristupnika – mogu primijeniti odredbe Priloga I., umjesto odredbi iz Dijela drugog, Glava I. i Glava II.\nPrilog I. sadržajno odgovara Pravilniku o izmjenama i dopunama Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja iz 2022. godine.\nGlava I Dijela drugog su novi horizontalni kriteriji. \nGlava II Dijela drugog odnosi se na znanstvene radove. \nGlava III, koja sadrži kriterije za nastavne aktivnosti, nije ni spomenuta u ovom Prijelaznim odredbama.\nPrema predloženom tekstu pristupnik može po želji biti izabran po starim znanstvenim uvjetima (Prilog 1 UMJESTO Glave I i Glave II) i novim nastavnim uvjetima (Glava III) i uopće ne treba imati znanstveno-stručni i institucijski doprinos. Ako je tako, dolazi do potencijalno nelogične i pravno dvojbene situacije u kojoj se kombiniraju dva različita sustava kriterija.\nDruga mogućnost je da budući u Prilogu I. nije obuhvaćen sadržaj bivše Odluke Rektorskog zbora odredbe Glave I i Glave III odmah počinju vrijediti (Prilog 1 pokriva samo Glavu II), te da uopće nema prijelaznog razdoblja. Pravno upitno, a u svakom slučaju bi trebalo jasnije napisati.\nTreća mogućnost je da je zaboravljen dio Priloga 1 koji obuhvaća sadržaj bivše Odluke Rektorskog zbora. \nMeđutim, nijedno od tih tumačenja nije pravedno. Predlažem da se stavak 1 izmijeni tako da svi pristupnici imaju mogućnost za svoj prvi sljedeći izbor, na njihov vlastiti zahtjev birati se prema ranije važećim propisima (navedenim u članku 99. da prestaju važiti danom stupanja na snagu ovih novih Nacionalnih kriterija), kako je i glasio jedan od prijedloga Rektorskog zbora."]
[2562,"TOMISLAV GLOBAN","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Poštovani, s obzirom da je donedavno izbor u znanstveno zvanje bio odvojen od izbora na znanstveno-nastavno radno mjesto, određeni broj ljudi u sustavu znanosti i visokog obrazovanja izabran je od strane Matičnog odbora u više znanstveno zvanje prije negoli je imao priliku biti izabran na odgovarajuće više znanstveno-nastavno radno mjesto. U prijelaznim odredbama potrebno je definirati kako izbor na više znanstveno-nastavno radno mjesto izgleda za te znanstvenike ako se odluče za izbor prema odredbama u Prilogu I. \n\nNaime, odredbe Priloga I. uključuju samo znanstvene kriterije koji su do sada bili definirani Pravilnikom o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, dok uvjeti Rektorskog zbora nisu uključeni. Osobe koje su izabrane u više znanstveno zvanje, a tek se trebaju birati na više znanstveno-nastavno radno mjesto (npr. izvanredni profesor koji je izabran u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika, ali još nije izabran na radno mjesto redovitog profesora) te su znanstvene uvjete iz Priloga I. već zadovoljili onoga trenutka kada ih je Matični odbor izabrao u više znanstveno zvanje. Znači li to da takve osobe prilikom izbora u više znanstveno-nastavno radno mjesto moraju dokazati ispunjenje isključivo onih kriterija navedenih u Glavi III Nacionalnih kriterija?"]
[2563,"TONĆI MODRIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Predlažem da se stavak 1 izmijeni tako da svi pristupnici imaju mogućnost za svoj prvi sljedeći izbor, na njihov vlastiti zahtjev birati se prema ranije važećim propisima (navedenim u članku 99. da prestaju važiti danom stupanja na snagu ovih novih Nacionalnih kriterija)."]
[2564,"ERIK RUŽIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Kako i prethodno navedeno od strane kolega- prekratak je rok prilagodbe za izbor i reizbor za viša radna mjesta – što više radno mjesto to je potencijalno veći utjecaj na količinu obaveza koje treba odraditi u kratkom vremenskom roku. Naime, netko tko je, prema po tada važećim propisima sudjelovao na većem broju konferencija (koje se sada priznaju u kumulativno samo 1/3 bodova), mora u vrlo kratko roku objaviti veliki broj radova u časopisima kako bi se zadovoljio odnos bodova (časopis/konferencija). S obzirom na dužinu čekanja na objavu to je u nekim slučajevima gotovo nemoguće postići, čak i prema kriterijima reizbora. U kratkom roku treba izmjeniti „strategiju” napredovanja koje se gradila godinama (prema tada važećim kriterijima). \nPrijedlog je, kako već u komentarima navedeno, za osobe kojima je preostao jedan izbor (trajni izbor) da se primjene „stari” kriteriji u svakom slučaju ili da se omogući primjena „starih kriterija” u izboru/reizboru na zahtjev, u roku od minimalan 60 mjeseci od dana stupanja na snagu Nacionalnih kriterija."]
[2565,"BARBARA HERCEG PAKŠIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Čl. 98. napisan je vrlo nejasno i pravno je dvojben. Pretpostavljam, i nadam se, da je u podlozi bila standardna dosadašnja procedura omogućavanja prijelaznog razdoblja za izbore po \"starim\" pravilima onima koji će stupanjem na snagu \"novih\" pravila biti blizu izbora na više radno mjesto ili reizbor. Međutim, iz sadržaja ovog članka takva ideja ne proizlazi. Najprije, članak je krnji jer ne sadrži tzv. Prilog I pa ne znamo na što se on odnosi. Potom, nema  jasnog isključenja horizontalnih kriterija. U tom kontekstu, ovako kako je napisano, slijedi da će se primjenjivati neka kombinacija starih i novih kriterija. Ne treba niti spominjati koliko je takva situacija konfuzna, diskriminirajuća i u konačnici nedopušteno retroaktivna te pravno dvojbena po više pravnih standarda.\nIzv. prof. dr. sc. Barbara Herceg"]
[2566,"LENA MALEŠEVIĆ PEROVIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Stavak 1. Dosad važeći uvjeti Rektorskog zbora su u ovom dokumentu objedinjeni sa znanstvenim uvjetima pod zajedničkim Horizontalnim uvjetima. Međutim, prijelazne odredbe iz dokumenta, koje se pozivaju na Prilog I, odnose se isključivo na znanstvene uvjete, dok za uvjete Rektorskog zbora nisu definirane odgovarajuće prijelazne mjere. Posljedično, svi koji su do sada postupali u skladu s uvjetima Rektorskog zbora bit će odmah podvrgnuti horizontalnim uvjetima, bez razdoblja prilagodbe, što nije pravedno. Naime, Horizontalni uvjeti predstavljaju složene i zahtjevne kriterije koji zahtijevaju značajno vremensko razdoblje za ispunjenje i aktiviranje. Stoga je nepravedno i neprimjereno da svi znanstvenici budu odmah i bez prijelaznog razdoblja podvrgnuti tim zahtjevima. Stoga smatram nužnim jasno definirati odgovarajuće prijelazne odredbe i za uvjete Rektorskog zbora kako bi se osigurao transparentan prijelaz na nove kriterije."]
[2567,"MOJCA ČAKIĆ SEMENČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Pristupnicima koji u izbor idu u sljedećih 36 mjeseci treba dati mogućnost da ga provedu po starom pravilniku, a ne kombinaciji novog i Priloga 1 jer su pojedini uvjeti ukinuti, a predstvaljeni su novi od kojih je neke u kratkom vremenskom periodu nemoguće ispuniti. Također, nekima od nas izbor predstoji za par mjeseci, a do njega sigurno neće biti tumačenja svih uvjeta, niti izrađene tablice za napredovanje te primjeri izvješća što će bitno otežati rad povjerenstvu za izbor."]
[2568,"VEDRAN KOVAČIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Poštovani, \nStavak 1 potrebno je potpuno izmijeniti, i članak treba glasiti: \n\"Pristupnik koji je izabran u zvanje 30 ili više mjeseci prije stupanja na snagu ovog Pravilnika, može na vlastiti zahtjev zatražiti napredovanje u više zvanje ili reizbor u isto zvanje prema propisima koji su važili prije stupanja na snagu ovog pravilnika\"\n\nOBRAZLOŽENJE:\nPredloženi oblik članka 1 u sadašnjem obliku nije prihvatljiv, jer daje mogućnost izbora prema Prilogu I koji se odnosi samo na dio kriterija, a ne na sve kriterije za napredovanje!\nNetko tko je izabran u zvanje prije više od 2,5 godine od stupanja na snagu ovog pravilnika, nakon svog izbora radio je svoj posao prilagođavajući svoju djelatnost nastavnika propisima koji su tada bili na snazi, a kako bi ostvario uvjete za napredovanje u više zvanje. Prije isteka od 5 godina, takvoj osobi, negdje na pola vremena od zadnjeg izbora mijenjaju se pravila igre i postavljaju se novi uvjeti koji definiraju potpuno nove obveze, poput znanstvenih projekata u horizontalnim kriterijima. Primjerice, netko tko je 4 godine i 10 mjeseci u nekom zvanju, i priprema se na napredovanje, danom stupanja ovog pravilnika na snagu treba ponovno tražiti nove uvjete ne koje nije računao tijekom zadnje 4 godine itd.\nDakle,  norma po kojoj ovaj Pravilnik stupa na snagu i za one pristupnike koji više od 2.5 godine rade po pravilima koja stupanjem na snagu ovog pravilnika prestaju važiti, u suprotnosti je sa Ustavom RH koji zabranjuje retroaktivno djelovanje zakona i drugih propisa, pa bi Stavak 1 u sadašnjem obliku bio podložan ustavnoj tužbi.\nS poštovanjem, \nprof.dr.sc.prim. Vedran Kovačić, Medicinski fakultet, Sveučilište u Splitu"]
[2569,"TOMISLAV MATIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Za razdoblje od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih kriterija potrebno je definirati prijelazne odredbe i za provođenje REIZBORA (a ne samo izbora). Predlažem da se u tom razdoblju reizbori provode prema trenutno važećoj Odluci (Odluka o minimalnim uvjetima radnih obveza za reizbor na znanstvena, znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna, nastavna i stručna radna mjesta te o obliku izvješća stručnog povjerenstva o radu zaposlenika u postupku reizbora (»Narodne novine«, br. 24/21.))."]
[2570,"SINIŠA ZORICA","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Svim radnim mjestima navedenim u čl. 2 trebala bi se omogućiti mogućnost izbora da li će se birati po \"starim\" ili \"novim\" uvjetima u roku od 36 mjeseci."]
[2571,"RENATA ODŽAK","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U čl. 98. stavak 1 stoji \"...ako pristupnik zatraži, na njegov izbor umjesto Dijela drugog, Glave I. i Glave II. primijenit će se odredbe Priloga I. ovih Nacionalnih kriterija. Pitanje: 1) ako pristupnik stekne uvjete za izbor na više radno mjesto unutar 36 mjeseci, a zakonski ne može pokrenuti postupak jer nije prošlo 5 godina, može li svejedno zatražiti napredovanje bez horizontalnih uvjeta te po isteku 5 godina napredovati?"]
[2572,"MAJA ANDRIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","Izričito se ne slažem s predloženom odredbom Članka 98. koja dopušta primjenu prethodnih Nacionalnih kriterija samo unutar ograničenog razdoblja od 36 mjeseci od dana stupanja na snagu novih kriterija. \nSmatram da je ovakav prijedlog nepravedan i ne uzima u obzir specifičnu situaciju pristupnika kojima je preostao samo još jedan izbor, i to u redovitog profesora u trajnom zvanju.\nOva skupina pristupnika, koja se nalazi bliže kraju svojeg radnog vijeka, često je cijeli profesionalni put gradila prema prethodnim kriterijima te nije imala realnu mogućnost prilagodbe novim pravilima. Uvođenjem vremenskog ograničenja, zakonski se onemogućava pravičnost i ravnopravan tretman onih koji su zbog životne i profesionalne dobi u objektivno nepovoljnijem položaju.\nStoga predlažem da se u članak uvrsti iznimka kojom se omogućuje svim pristupnicima koji se nalaze u situaciji da im je preostao samo još jedan izbor, pravo da se na njihov izbor primijene prethodni Nacionalni kriteriji, bez obzira na protek roka od 36 mjeseci.\nTakva bi odredba bila izraz načela pravičnosti, uvažavanja profesionalne kontinuiteta i zaštite dostojanstva radnika na kraju njihova radnog vijeka."]
[2573,"MAJA KLINDŽIĆ","Prijelazne odredbe,\nČlanak 98.","U članku 98, st. 1, spominje se \"Prilog I\" nacionalnih kriterija no dokument završava posljednjim člankom nakon kojeg nema nikakvih priloga."]
[2574,"SINIŠA ZORICA","Prestanak važenja ranije važećih propisa,\nČlanak 99.","Prestaje važiti  \"Odluka o nužnim uvjetima za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti u postupku izbora u nastavna zvanja (»Narodne novine«, br. 13/12., 24/12. i 120/21.)\" u kojemu su bili definirani uvjeti za izbor u prof. struč. stud., a u ovom dokumentu nisu navedeni uvjeti za izbor na rado mjesto prof. struč. stud.?"]
[2575,"DUNJA ANĐIĆ","PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE,\nStupanje na snagu ","OČITOVANJE KATEDRE ZA DRUŠTVENE ZNANOSTI UČITELJSKOG FAKULTETA U RIJECI (šefica Katedre prof. dr. sc. Dunja Anđić) Predloženi prijelazni rok od 36 mjeseci za primjenu novih kriterija nije dostatan, osobito s obzirom na opseg predloženih promjena i vrijeme potrebno za ispunjavanje novih kriterija. \nPRIJEDLOG: Predlaže se njegovo produljenje na 60 mjeseci ili omogućavanje primjene prethodnih kriterija na prvi idući izbor po zahtjevu pristupnika."]
[2576,"HRVATSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Rok od 36 mjeseci je prekratak s obzirom na razmjer promjena. Do sada su znanstvenici karijere ostvarivali po samo jednom nizu kriterija. Oni su se mijenjali, ali ne toliko drastično.  Sada se uvode posve novi kriteriji. Ne može se očekivati da svaki znanstvenik tako brzo uspije dobiti projekt na natječaju ili da njegov doktorand, ako i kada dobije priliku da ga mentorira, uspješno doktorira. (npr. za radno mjesto koje to predviđa kao uvjet).\nStoga predlažemo formulaciju:\nOvi Nacionalni kriteriji stupaju na snagu prvi dan od dana objave u » Narodnim novinama «, osim članka 45. ovih Nacionalnih kriterija koji stupa na snagu istekom 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija."]
[2577,"DOMAGOJ TONČINIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Načelno bi se za svaki izbor na više radno mjesto i za svaki reizbor od kojih nije prošlo 60 mjeseci trebali primjenjivati uvjeti koji su bili na snazi prilikom prethodnog izbora. Novi Nacionalni kriteriji bi se trebali primjenjivati tek kod idućeg izbor ili reizbora."]
[2578,"TETYANA FUDERER","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Formulacija čl. 100., koji se odnosi na stupanje na snagu nacionalnih kriterija, sugerira da se prijelazno razdoblje od 36 mjeseci primijenjuje samo na umjetničko-nastavna radna mjesta, ali se ne primijenjuje na znanstveno-nastavna, znanstvena i nastavna radna mjesta. S obzirom na opseg predloženih izmjena, prijelazno razdoblje za sva radna mjesta obuhvaćena Nacionalnim kriterijima potrebno je odrediti u trajanju od 60 mjeseci."]
[2579,"IVANA VIDOVIĆ BOLT","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","S obzirom na sve predložene zahtjeve i izmjene u postupku vrednovanja rada i nastavom opterećenih zaposlenika na znanstveno-nastavnim, nastavnim i suradničkim radnim mjestima prijelazno razdoblje treba biti najmanje 60 mjeseci."]
[2580,"SLAĐAN TURKOVIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Imajući u vidu dubinu promjena uvjeta u humanističkim znanostima i činjenici da je ovo treća izmjena u 8 godina (!) (pravilnik iz 2017. i 2022.), prijelazno razdoblje treba biti minimum 60 mjeseci, odnosno svi u ovome trenutku izabrani na znanstveno-nastavna zvanja trebaju imati pravo sljedeći izbor provesti prema pravilniku koji je bio na snazi u trenutku njihovog izbora, bez obzira na protek vremena od njihovog posljednjeg izbora."]
[2581,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - ARHITEKTONSKI FAKULTET","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Ovom odredbom dijelu pristupnika rok za ostvarenje uvjeta smanjuje se na tri godine!!!\nMinimalni rok bi trebao biti pet godina ili omogućiti pristupnicima da uvjete ostvare prema važećim/”starim” kriterijima, a odredbu o novim uvjetima primjenjivati za sljedeći izbor na radno mjesto."]
[2582,"SVEUČILIŠTE U SPLITU - EKONOMSKI FAKULTET","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Predlaže se da se prijelazno razdoblje produlji na deset godina. Trenutne prijelazne i završne odredbe diskriminiraju pojedince izabrane prema tada važećim propisima jer uvode retroaktivnost, što je suprotno Ustavu RH (članak 90.). Potrebno je omogućiti pravednost svim osobama koje su birane po ranijim kriterijima, dajući im realno vrijeme za ispunjenje novih uvjeta, umjesto da se oni retroaktivno i nepravedno ograničavaju.\nTakođer, stupanje na snagu novih kriterija treba biti odgođeno s dovoljno vremenskog odmaka, barem do prvog idućeg izbora, kada bi se mogao primijeniti novi pravni okvir. S obzirom da je omjer znanstvenog i nastavnog rada kod velikog broja profesora eksterno određen, nužno je osigurati adekvatno vrijeme za prilagodbu novim uvjetima."]
[2583,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - AKADEMIJA DRAMSKE UMJETNOSTI ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Predlažemo da sadašnji članak 100 koji glasi: \n\nStupanje na snagu \nČlanak 100. \nOvi Nacionalni kriteriji stupaju na snagu prvi dan od dana objave u » Narodnim novinama «, osim članka 45. ovih Nacionalnih kriterija koji stupa na snagu istekom 36 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija.\n\nIzmjeni tako da glasi: \n\nČlanak 100.\nOvi Nacionalni kriteriji stupaju na snagu osmog dana od dana objave u » Narodnim novinama «, do isteka perioda od 60 mjeseci od dana stupanja na snagu pristupnici za izbor na više radno mjesto ili reizbor mogu izbrati hoće li se u postupku primjenjivati ovi Nacionalni kriteriji ili propisi važeći koji su bili na snazido stupanja na snagu ovih kriterija.\n\nObrazloženje:\nPrijelaznim periodom u trajanju jednog ciklusa izbora ili reizbora, omogućit će se nastavnicama i nastavnicima objektivno vrednovanje njihovog rada i rezultata, te na taj način pravno ispravno i pravedno ispunjavanje uvjeta za izbor na više radno mjesto ili reizbor."]
[2584,"SVEUČILIŠTE U ZAGREBU - MUZIČKA AKADEMIJA","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Predlažemo 60 mjeseci, koliko je trajanje ciklusa (re)izbora. S obzirom na dubinu zahvata koji predstavljaju ovi Nacionalni kriteriji, smatramo da je rok prekratak.\n\nPrijedlog teksta:\nOvi Nacionalni kriteriji stupaju na snagu prvi dan od dana objave u » Narodnim novinama «, osim članka 45. ovih Nacionalnih kriterija koji stupa na snagu istekom 60 mjeseci od dana stupanja na snagu ovih Nacionalnih kriterija."]
[2585,"INSTITUT RUĐER BOŠKOVIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Stupanje na snagu Nacionalnih kriterija prvog dana od dana objave u NN nije u skladu s Ustavom RH, predlažemo izmijeniti u “osmog dana od dana objave..”"]
[2586,"GORDAN JANKOVIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Članak 98. Prijelazne odredbe\nKomentar 98. (4) – nedostaje prijelazna odredba za reizbore na sva radna mjesta koja bi omogućila dovoljno dug period za prilagodbu pri ispunjenju svih novih kriterija"]
[2587,"IVAN PADJEN","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Potrebno je definirati što je sa stečenim pravima.  Npr. ako sam docent, a imam zvanje višeg znanstvenog suradnika, trebam li ispuniti kriterij broja radova pri izboru u izv. profesora."]
[2588,"DANIJELA PEZER","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Potrebno je predvidjeti razuman rok prilagodbe obzirom da se novi uvjeti značajno razlikuju od trenutno važećih!"]
[2589,"SABINA HODŽIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Poštovani, s obzirom da početkom rujna ove godine mi ističe 5 godina od zadnjeg izbora, molim vas da mi navedete po kojim točno pravnim dokumentima se može izvršiti sljedeći izbor? Po dokumentu koji se predlaže, uvjeti rektorskog zbora nestaju, pa me zanima po uvjetima i kriterijima ćemo se birati na znanstveno-nastavno radno mjesto redovitog profesora? Hvala."]
[2590,"ROBERT KUDELIĆ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Potrebno je drugačije definirati. Naime, ovaj prijedlog zakona je drastično drugačiji od trenutno važećeg i potrebno je dati dovoljno vremena za preorijentiranje na nova pravila. To je proces koji traje, prijave/recenzije projekata traju, objave traju, sudjelovanje na projektima traje, mentoriranje doktoranda traje, itd. Stoga je potrebno definirati kako se na sve prve sljedeće izbore/reizbore od izvanrednog profesora pa do trajnog zvanja kandidat za izbor na radno mjesto može pozvati na i biti biran prema prethodno važećem (trenutno na snazi) zakonu, a u slučaju neka to kandidat ne zatraži, onda se bira prema novom (trenutno u savjetovanju) zakonu. Ako se to tako ne napravi, zaposlenike kojim će proteći dulje od 36 mjeseci će se staviti u nekorektan i diskriminacijski položaj jer neće imati ekvivalentne uvjete iako su bili na ekvivalentnim zvanjima i radnim mjestima, i jer neće imati adekvatno vrijeme na prilagodbu novim pravilima."]
[2591,"RENATO TOMAŠ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","Koji su uvjeti za reizbor na isto radno mjesto? ovdje ih ne vidim; mislim da bi trebalo navesti 1/2, 1/3 od nacionalnih kriterija ili slično"]
[2592,"RENATO TOMAŠ","Stupanje na snagu ,\nČlanak 100.","staviti istekom 60 mjeseci od dana stupanja na snagu....."]