{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":15,"n_cols":6,"rows_kept":15,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću za Prijedlog Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU","Odredbe ove Uredbe kojima se propisuje sadržaj općeg i posebnog dijela Središnjeg registra uvelike prate redoslijed naveden u članku 10. stavcima 2. i 3. Zakona, uz iznimku podatka o roditeljima i djeci iz članka 10. stavka 2. točke 4. Zakona te nije jasno zašto se navedeno ne nalazi između članaka 6. i 7. Jedan argument mogao bi biti da su to podaci o srodstvu koji se generiraju u skladu s Glavom III. Zakona, no na isti način se može postaviti pitanje zašto se u Uredbi nalaze posebni članci za podatke o braku ili životnom partnerstvu, ako oni isto spadaju pod definiciju srodstva. Stoga predlažem da se radi dosljednosti između članaka 6. i 7. Uredbe dodaje članak koji će govoriti o podacima o roditeljima i djeci, sukladno Zakonu.","Nije prihvaćen","Nije prihvaćen\n\nOdredbom članka 10 stavka 2. točke 4. Zakona o središnjem registru stanovništva (NN 67/25) propisano je da se u opći dio Središnjeg registra upisuju podaci iz državnih matica tijela državne uprave nadležnog za upravu o roditeljima i djeci a točkom 3. istog članka i stavka da se upisuju podaci o braku ili životnom partnerstvu . Kako i navodite, generiranje srodstva propisano u Glavi III  Zakona obuhvaća povezivanje osobe, između ostaloga, s djecom i roditeljima i bračnim drugom, putem njihova osobnog identifikacijskog broja.\nMeđutim, člankom 5. stavkom 1. Prijedloga Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva propisuje se upis podataka iz državnih matica u opći dio Središnjeg registra , između ostalog, i podataka o roditeljima osobe: OIB majke i OIB oca, ime i prezime majke i ime i prezime oca, rođeno prezime majke i rođeno prezime oca.\n Time su u Prijedlogu Uredbe u članku 5. već obuhvaćeni podaci iz državnih matica tijela državne uprave nadležnog za upravu o roditeljima i djeci i nema potrebe ih ponavljati između članaka 6. i 7."]
[2,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","UREDBU","U ime Centra za mirovne studije, iznosimo primjedbe i prijedloge na Prijedlog Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva, s aspekta zaštite ljudskih prava, prava na privatnost i načela nediskriminacije.\n\n1. Dobrovoljno davanje osjetljivih podataka – postoji potreba za dodatnim zaštitama\nU prijedlogu se navodi da se određeni podaci (npr. nacionalna pripadnost, vjera, partnerski status, materinji jezik) prikupljaju na temelju dobrovoljnih izjava. Iako načelno podržavamo mogućnost dobrovoljnog iskazivanja identitetskih obilježja, naglašavamo potrebu da:\n- dobrovoljnost bude jasno komunicirana i zajamčena,\n- ne smije postojati nikakva stvarna ili percipirana posljedica po pojedinca ako te podatke ne želi dati, uključujući gubitak prava ili pristupa određenim uslugama,\n- se osigura pravna i praktična zaštita od bilo kakvog oblika diskriminacije na temelju iskazanih (ili neiskazanih) osobnih podataka.\n\n2. Zaštita privatnosti i povjerljivost osjetljivih podataka\nPredložena Uredba ne sadrži dovoljno informacija o:\n- tehničkim i organizacijskim mjerama zaštite osobnih podataka,\n- načinu ograničavanja pristupa osjetljivim podacima samo na nužne ovlaštene subjekte,\n- načinu evidentiranja i nadzora pristupa,\n- pravima ispitanika na ispravak, brisanje i informaciju o korištenju svojih podataka.\n\nS obzirom na osjetljivu prirodu podataka, osobito onih koji se odnose na identitet, vjeru i privatni život, predlažemo da Uredba eksplicitno propisuje:\n- pseudonimizaciju i ograničenje pristupa temeljem svrhe,\n- jasan sustav pristupnih prava i evidencije pristupa,\n- obavezu redovite procjene učinka na zaštitu podataka (Data Protection Impact Assessment - DPIA),\n- edukaciju zaposlenika koji rukuju tim podacima.\n\n3. Načelo nediskriminacije i manjinska prava\nS obzirom na važnost evidencije podataka o nacionalnoj pripadnosti, jeziku i vjeri za ostvarivanje manjinskih prava, ističemo potrebu za:\n- informiranjem građana o pravima koja proizlaze iz iskazanih identitetskih podataka,\n- isticanjem da uskraćivanje tih informacija ne može utjecati na ostvarivanje drugih prava,\n- izbjegavanjem svake prakse koja bi mogla rezultirati neizravnom diskriminacijom pripadnika manjina koji odluče ne iskazati te podatke.\n\n4. Transparentnost i javno povjerenje\nKako bi se izbjegla sumnja u moguću zlouporabu, predlažemo:\n- da se objavi jasan popis tijela koja imaju pristup registru,\n- da se redovito izvještava javnost o načinu korištenja podataka iz registra, posebno agregiranih podataka u kontekstu javnih politika,\n- da se provede kampanja informiranja o svrsi, načinu upisa i zaštiti podataka u registru.\n\nZaključno, smatramo da je u cilju zaštite ljudskih prava, prava na privatnost i očuvanja povjerenja građana nužno doraditi Uredbu na način koji će omogućiti visoku razinu zaštite osjetljivih podataka, izbjeći potencijalnu diskriminaciju i jasno komunicirati dobrovoljnost i ograničenja korištenja podataka.\nTakođer, opetovano izražavamo nezadovoljstvo što se o ovoj važnoj temi ne vodi stvarna javna rasprava ili prave konzultacije koje bi uključivale i stručnjake iz područja zaštite ljudskih prava, zaštite privatnosti i digitalne sigurnosti te poštivanja načela nediskriminacije, već se provodi online savjetovanje koje zapravo fingira javnost procesa.","Nije prihvaćen","U skladu s odredbama Zakona o središnjem  registru stanovništva (NN, broj 67/25, dalje u tekstu: Zakon o Središnjem registru)  propisane su grupe osobnih podataka koje se putem dobrovoljne izjave upisuju u Središnji registar stanovništva. Podaci koji se upisuju na temelju dobrovoljne izjave važni su za ostvarivanje ciljeva utvrđenih ustrojem Središnjeg registra stanovništva i kao takvi nisu sadržani u pravili niti jednoj službenoj evidenciji izvora podataka te se stoga isti prikupljaju upravo isključivo na temelju dobrovoljnih izjava. Nacrt prijedloga Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva propisuje sadržaj podataka koji izvori podataka iz svojih službenih evidencija sukladno odredbama Zakona o Središnjem registru stanovništva dostavljaju u opći i posebni dio spomenutog Registra. Dobrovoljne izjave i obvezni podaci koji se upisuju temeljem dobrovoljnih izjava nisu predmet ovog Nacrta prijedloga Uredbe. Pravilnikom, koji se donosi u roku od šest mjeseci od dana stupanja Zakona na snagu  propisati će se između ostaloga i  obvezni podaci sadržani u izjavi o izvanbračnoj zajednici ili neformalnom životnom partnerstvu, vjeri i materinskom jeziku, nacionalnosti te podaci za kontakt.\n\nNacrt prijedloga Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva donosi se na temelju  Zakona o Središnjem registru stanovništva  kojim su propisane odredbe prikupljanja, obrade i zaštite osobnih podataka. Navedene odredbe o zaštiti osobnih podataka u Zakonu o Središnjem registru odnose se jednako i na sve podzakonske akte koji se donese temeljem istog. Predmetno se odnosi na kontinuirano unaprjeđivanje, standardiziranje i certificiranje sustava i upravljanje sustavima sukladno najvišim standardima u području zaštite podataka. Informacijski sustav Porezne uprave posluje sukladno najboljim međunarodnim praksama iz područja standarda informacijskih tehnologija koji se odnose na informacijsku sigurnost, upravljanje kvalitetom i uslugama posjedujući odgovarajuće certifikate te se obvezuje i u budućnosti održavati visoku razinu kvalitete zaštite podataka. Najviši standardi zaštite opreme i podataka, a koje Porezna uprava u okviru svojih nadležnosti koristi prilikom razmjene podataka i ostalih postupanja, propisuju se Zakonom o Poreznoj upravi (NN, broj 115/16, 98/19, 155/23 i 152/24). Glede pristupa podacima službenika Porezne uprave, u Zakonu o Poreznoj upravi propisuje se obveza službenika Porezne uprave koji imaju pristup prikupljenim podacima da su dužni sa podacima postupati odgovorno, uvažavati povjerljivost i tajnost svih podataka te da ih ne smiju koristiti u privatne svrhe ili na način koji nije u skladu s propisima o poreznoj i poslovnoj tajni. Porezna uprava kontinuirano radi na edukaciji i podizanju svijesti državnih službenika o informacijskoj sigurnosti, kao i eventualnim posljedicama u slučaju nepridržavanja zakonodavnog okvira kojim se uređuje područje informacijske sigurnosti. Ističemo i kako je Agencija za zaštitu osobnih podataka (AZOP) od početka bila uključena u izradu Zakona o Središnjem registru te su odredbe navedenog Zakona koje i propisuju zaštitu osobnih podataka kao i pristup istima usuglašene s navedenom Agencijom. Nadalje, Zakonom o Središnjem registru stanovništva propisuje  odredbe o načinu ispravaka podataka upisanih preuzimanjem iz izvora podataka. Pravo uvida u upisane podatke ostvarivat će se sigurnim identificiranim pristupom kroz sustav e-Građani ili osobnim dolaskom u nadležnoj ispostavi Porezne uprave. Ukoliko se prilikom uvida u podatke sadržane u Središnjem registru primijeti pogrešno preuzeti osobni podatak ili nepotpun podatak, ispravak odnosno upis podataka provoditi će se ispravkom/upisom u nadležnoj evidenciji izvora podataka. Isto tako, jednim od podzakonskih akata, odnosno Pravilnikom  koji donosi Ministar financija između ostaloga propisivati će se sadržaj potvrde o podacima iz Središnjeg registra stanovništva te svrhe, sadržaj i obuhvat pristupa podataka pojedinog korisnika podataka.\nJoš jednom naglašavamo kako podaci koji se upisuju u Središnji registar stanovništva na temelju dobrovoljne izjave nisu predmet ove Uredbe. Također ističemo kako između ostalih i predstavnici nacionalnih manjina bili konzultirani u izradi odredbi Zakona o Središnjem registru te su svakako upoznati koje ih aktivnosti, a u svrhu ostvarivanja prava očekuju. Jednim od Pravilnika, koji se donosi u roku od šest mjeseci od dana stupanja Zakona na snagu,  propisati će se  između ostaloga i obvezni podaci sadržani u izjavi o nacionalnosti, odnosno na koji način i temeljem kojih podataka se može izjaviti nacionalna pripadnost u Središnjem registru stanovništva."]
[3,"ZORAN SAMBOL","UREDBU","Prijedlog ove Uredbe kao i Zakon nedostatno razrađuju sigurnost podataka kako u prikupljanju, obradi i pristupu podacima. Potrebno je izvršiti dopune Pravilnikom o sigurnosti Središnjeg registra stanovništva.\n\nPrimjer:\n\nČlanak 13. Zakona\n\n\"(1) Podaci u posebni dio Središnjeg registra iz članka 10. stavka 4. ovoga Zakona upisuju se prikupljanjem podataka na temelju pisane izjave osobe na koju se ti podaci odnose.\"\n\nGdje se pohranjuje pisana izjava osobe? Tko joj može pristupiti? Koliko dugo je pravno valjana izjava? Kako građanin može povući izjavu?...","Nije prihvaćen","Odredbama Zakona o Središnjem registru stanovništva (Narodne novine, br. 67/25) propisana je opća norma o zaštiti i sigurnosti podataka, kojom se određuje kako će Ministarstvo financija, Porezna uprava (dalje: Porezna uprava) kontinuirano unaprjeđivati, standardizirati i certificirati sustave i upravljanje sustavima sukladno najvišim standardima u području zaštite podataka. Navedena odredba podrazumijeva da Porezna uprava kao voditelj Središnjeg registra stanovništva mora osigurati tri aspekta sigurnosti: - sigurnost informacijskog sustava - način postupanja službenih osoba u Poreznoj upravi - korištenje podataka od strane trećih osoba. Upravo, a kako bi se zaštita osobnih podataka podigla na najveću razinu, dorađene su i odredbe Zakona o Poreznoj upravi (Narodne novine, broj: 115/16,98/19,155/23,152/24, dalje: Zakon o PU) kao krovnog zakona kojim se propisuje djelokrug Porezne uprave i kao takav primjenjuje se na sva postupanja iz nadležnosti Porezne uprave. Sukladno navedenom, u Zakonu o PU u pogledu sigurnosti podataka propisuje se da Porezna uprava mora primjenjivati sustav upravljanja informacijskom sigurnošću, sustav upravljanja kvalitetom, sustav upravljanja kontinuitetom poslovanja i sustav upravljanja uslugama. Glede pristupa podacima službenika Porezne uprave, u Zakonu o Poreznoj upravi propisuje se obveza službenika Porezne uprave koji imaju pristup prikupljenim podacima da su dužni sa podacima postupati odgovorno, uvažavati povjerljivost i tajnost svih podataka te da ih ne smiju koristiti u privatne svrhe ili na način koji nije u skladu s propisima o poreznoj i poslovnoj tajni. Porezna uprava kontinuirano radi na edukaciji i podizanju svijesti državnih službenika o informacijskoj sigurnosti, kao i eventualnim posljedicama u slučaju nepridržavanja zakonodavnog okvira kojim se uređuje područje informacijske sigurnosti. Također, donošenjem jednog od Pravilnika propisati će načini na koji će građani imati uvid u svoje podatke u Središnji registru stanovništva, ali i način i obuhvat podataka za ostala javnopravna tijela koja će koristiti podatke sadržane u Središnjem registru stanovništva. U skladu s odredbama Zakona o Središnjem registru, u posebni dio Središnjeg registra stanovništva, upisuju se dobrovoljna izjava koju izjavljuje osoba na koju se podaci odnose. Takva izjava smatra se osnovom za upis podataka u posebni dio Središnjeg registra za činjenice koje se ne mogu preuzeti iz izvora podataka. Dobrovoljne izjave se upisuju u Središnji registar i istoj mogu pristupiti osobe na koju se podaci odnose. Sukladno odredbama Zakona o Središnjem registru, podaci upisani u Središnji registar stanovništva čuvaju se trajno. Zakonom o Središnjem registru propisani su uvjeti i rokovi za podnošenja dobrovoljnih izjava."]
[4,"ZORAN SAMBOL","UREDBU,\nI. Temeljne odredbe","Prijedlog Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva pokazuje kako će se u njemu držati \"osobni podaci\". Stoga u ovu Uredbu valja odmah ugraditi sve potrebne elemente zaštite i prava pristupa podacima. Svi podaci ovdje navedeni mogu biti korišteni na neispravan način, na štetu građana čiji se podaci nalaze u registru.\n\nStrog definirati tko i pod kojim uvjetima može pristupiti podacima i do koje razine. Tko daje sudski nalog za pristup registru i pod kojim uvjetima.","Nije prihvaćen","Zakonom o Središnjem registru stanovništva propisane su opće norme o zaštiti i sigurnosti podataka, kojom se određuje kako će Ministarstvo financija, Porezna uprava (dalje: Porezna uprava) kontinuirano unaprjeđivati, standardizirati i certificirati sustave i upravljanje sustavima sukladno najvišim standardima u području zaštite podataka. Nacrtom prijedloga Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva propisuje se isključivo sadržaj podataka u općem i posebnom dijelu Središnjeg registra stanovništva i donosi ju Vlada RH temeljem članka 10. stavka 5. Zakona o Središnjem registru stanovništva (Narodne novine, br. 67/25, dalje: Zakon o Središnjem registru). Svakoj upisanoj osobi u Središnji registar stanovništva, a prema odredbama Zakona o Središnjem registru, Porezna uprava kao voditelj podataka omogućit će uvid u upisane podatke koji se na nju odnose te omogućiti da se na zahtjev osobe izda potvrda o upisanim podacima. Pravo uvida u upisane podatke ostvarivat će se sigurnim identificiranim pristupom kroz sustav e-Građani ili osobnim dolaskom u nadležnoj ispostavi Porezne uprave. Ukoliko se prilikom uvida u podatke sadržane u Središnjem registru primijeti pogrešno preuzeti osobni podatak ili nepotpun podatak, ispravak odnosno upis podataka provoditi će se ispravkom/upisom u nadležnoj evidenciji izvora podataka. Porezna uprava isto tako i u ulozi korisnika podataka, pa je za očekivati da će se podaci iz Središnjeg registra koristiti u nizu poreznih postupaka. Podatke iz Središnjeg registra mogu koristiti bez naknade i ostali korisnici podataka koji su do sada iskazali interes, ali isključivo za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti, na temelju posebnih propisa. Za pristup podacima Središnjeg registra od strane korisnika podataka jednim od Pravilnika detaljno će se raspisati svaki korisnik podataka, svrha pristupa Središnjem registru i djelokruga njegova poslovanja te obuhvat podataka koji će se koristiti, naravno uz za to pripadajuću zakonsku osnovu."]
[5,"ALPHA SCORE DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA OBRADU PODATAKA","UREDBU,\nI. Temeljne odredbe","testni komentar uređeni","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]
[6,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nPodaci o osobnom identifikacijskom broju i osobnom imenu","Naslov iznad članka 4. izmijeniti tako da glasi: »Osobni identifikacijski broj i osobno ime«.\n\nObrazloženje:\nBudući da je člankom 10. stavkom 2. točkom 1. Zakona propisano da se podatak zove: »osobni identifikacijski broj i osobno ime«, trebalo bi navedeno uskladiti sa Zakonom, jer naslovi preostalih članaka usklađeni su s nazivima u Zakonu.","Prihvaćen","Komentar je prihvaćen"]
[7,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 2. točki 5. riječi: »smrt životnog partnera« zamijeniti riječi: »smrt«.\n\nObrazloženje:\nUsklađenje sa stavkom 1. točkom 4. gdje se ne spominje »smrt bračnog druga«, već samo »smrt«.","Prihvaćen","Komentar je prihvaćen"]
[8,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nČlanak 6.","U članku 6. stavku 2. točku 2. brisati.\n\nObrazloženje:\nČlankom 5. stavkom 1. točki 1. već je utvrđen spol osobe, a nije jasno zašto se za podatke o životnom partnerstvu traži spol, dok se za podatke o braku to ne traži. Naime, životno partnerstvo je zajednica obiteljskog života dviju osoba istog spola, stoga ako je poznat podatak spola o jednom partneru, u skladu s navedenim se može zaključiti i podatak spola drugog partnera. Alternativno se može postaviti pitanje zašto se u stavku 1. isto tako ne nalazi spol bračnog druga.","Nije prihvaćen","U Središnji registar stanovništva upisuju se podaci o braku i životnom partnerstvu vodeći se popisom podataka koji se upisuju u maticu vjenčanih u skladu sa člankom 16. Zakona o državnim maticama i u registar životnog partnerstva u skladu sa člankom  33. Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola."]
[9,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nČlanak 8.","U članku 8. stavku 1. točki 4. i točki 10. riječ: »ID« zamijeniti riječima: »identifikacijska oznaka«.\n\nObrazloženje:\nPojam uskladiti s člankom 6. stavkom 1. točkom 2., člankom 26. stavkom 2. te člankom 38. Zakona.","Prihvaćen","Komentar je prihvaćen"]
[10,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nČlanak 10.","U članku 10. stavku 1. točki 11. riječ: »stručna sprema« zamijeniti riječima: »stečena kvalifikacija«.\n\nObrazloženje:\nPočetkom 2013. godine na snagu je stupio Zakon o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru kojim su uvedene razine cjelovitih kvalifikacija, stoga nema potrebe za korištenjem zastarjelih pojmova poput školske spreme, stručne spreme i sl. Činjenica da je netko ostvario stručnu spremu odnosno određeni stupanj usmjerenog obrazovanja, odnosno prije uvođenja HKO-a nije opravdanje da se još uvijek koristi takva terminologija jer se oni lako mogu prevesti u trenutačno važeće razine kvalifikacija.","Nije prihvaćen","Komentar se ne prihvaća obzirom da Prijedlog uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva u članku 14. propisuje korištenje hrvatskih i međunarodnih standarda, normi, klasifikacija i šifarnika važećih u trenutku upisa podataka."]
[11,"ZORAN SAMBOL","UREDBU,\nČlanak 15.","Sigurnost podataka u Zakonu (Članci 34. i 35.) je iznimno loše obrađena. Stoga predlažem izradu potpunog Pravilnika o sigurnosti Središnjeg registra stanovništva.\n\nZar želite primjerice da vaši zdravstveni podaci ili podaci o skrbništvu, obrazovanju... budu nedostatno zaštićeni?","Nije prihvaćen","Prijedlog uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva propisuje sadržaj podataka koji izvori podataka iz svojih službenih evidencija sukladno odredbama Zakona o Središnjem registru stanovništva dostavljaju u opći i posebni dio Središnjeg registra stanovništva. Odredbama Zakona o Središnjem registru stanovništva (Narodne novine, br. 67/25, dalje: Zakon o Središnjem registru) temeljem kojega se i donosi Prijedlog Uredbe o sadržaju podataka u Središnjem registru stanovništva propisana je opća norma o zaštiti i sigurnosti podataka, kojom se određuje kako će Porezna uprava kontinuirano unaprjeđivati, standardizirati i certificirati sustave i upravljanje sustavima sukladno najvišim standardima u području zaštite podataka. Kako bi se zaštita osobnih podataka podigla na najveću razinu, dorađene su i odredbe Zakona o Poreznoj upravi (Narodne novine, broj: 115/16,98/19,155/23,152/24, dalje: Zakon o PU) kao krovnog zakona kojim se propisuje djelokrug rada Porezne uprave i kao takav primjenjuje se na sva postupanja iz nadležnosti Porezne uprave. Također, do 1. srpnja 2026. predviđa se donošenje Pravilnika kojim će propisati načini na koji će građani imati uvid u svoje podatke u Središnjem registru stanovništva, ali i način i obuhvat podataka za ostala javnopravna tijela koja će koristiti podatke sadržane u Središnjem registru stanovništva"]
[12,"LOVRO MAKOVEC","UREDBU,\nČlanak 17.","Iznad članka 17. dodati naslov koji glasi: »Preuzimanje podataka o osobama s dodijeljenim OIB-om«.\n\nObrazloženje:\nBudući da se iznad svakog članka nalazi neki naslov, predlažem da se radi dosljednosti naslov nalazi i ovdje. Ovo je samo primjer i prijedlog naslova, no samo da se nalazi neki naslov.","Primljeno na znanje","Primljeno na znanje"]