{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Iskaz o procjeni učinaka propisa za Nacrt prijedloga Zakona o obrazovanju odraslih"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske","ISKAZ O PROCJENI UČINAKA PROPISA","Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske predlaže razmatranje mogućnosti da se u Zakon o obrazovanju odraslih uključe odredbe koje bi ujedno i udrugama omogućavale provođenje verificiranih obrazovnih programa za odrasle osobe na način da im se pod jednakim uvjetima kao i ustanovama za obrazovanje odraslih omogući akreditiranje obrazovnih programa iz njihovog djelokruga, a  slijedom toga i izdavanje javnih isprava. Naime, postoje udruge koje dugi niz godina kontinuirano provode različite neformalne obrazovne programe, te za koje postoji kontinuiran interes građana/ki.\nObrazovanje odraslih prema Zakonu iz 2007. „mogu provoditi pučka otvorena učilišta, osnovne škole, srednje škole, visoka učilišta, škole stranih jezika, ustanove za smještaj i skrb osoba s posebnim potrebama te penološke i druge ustanove (ustanove za obrazovanje odraslih), ako ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom“ što bi bilo važno proširiti i dodatno zakonski urediti tako da bi uključivalo i udruge. \nTome bi prethodilo unapređenje i pojednostavljenje sustava osnivanja ustanova za obrazovanje odraslih, te registriranje njihovih djelatnosti što bi u konačnici rezultiralo većom fleksibilnosti sustava obrazovanja odraslih.\nVeća fleksibilnost sustava obrazovanja odraslih poželjna je jer će se time, između ostalog, stvoriti prostor poticanja i omogućavanja poslodavcima da aktivno uključuju zaposlenike u programe osposobljavanja i usavršavanja, ali i sudjelovanje u projektima i programima za opće dobro koje provode udruge, volontiranje za dobrobit zajednice i slično.\nPrema tome, bilo bi važno kada bi obrazovanje odraslih uključivalo i volonterske opcije u udrugama, odnosno društveno korisnog učenja, a posebno u udrugama pružateljima socijalnih usluga što je svakako dobar način informalnog učenja kroz sudjelovanje.\nTime se ujedno realizira i jedna od aktivnosti Nacionalne strategije stvaranja poticajnog okruženja za razvoj civilnoga društva 2012. – 2016; odnosno Aktivnost 16.1. Omogućiti OCD-ima da polaznicima programa koji su s uspjehom završili njihove verificirane programe obrazovanja odraslih izdaju javne isprave unutar Mjere 16. Osnažiti ulogu organizacija civilnoga društva u sustavu obrazovanja odraslih. Spomenimo još da su pokazatelji provedbe ove aktivnosti: Izmjena Zakona o obrazovanju odraslih i pravilnika kojima se reguliraju uvjeti i način verificiranja programa, te način izdavanja javne isprave, način vođenja andragoške dokumentacije i način vođenja evidencije o obrazovanju odraslih od strane OCD-a.","Primljeno na znanje","Vaš komentar je zaprimljen. Prijedlog se ne prihvaća. Obrazovanje odraslih dio je jedinstvenoga obrazovnog sustava Republike Hrvatske. Stavkom 1. i 2., članka 1. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (Narodne novine, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010, 90/2011, 5/2012, 16/2012, 86/2012, 126/2012, 94/2013, 152/2014)  propisano je da se: „Ovim Zakonom uređuje djelatnost osnovnog i srednjeg odgoja i obrazovanja u javnim ustanovama. Javne ustanove koje obavljaju djelatnost odgoja i obrazovanja iz stavka 1. ovog članka su: osnovne škole, srednje škole, učenički domovi i druge javne ustanove.“ Isto tako, članak 1., stavak 2. Pravilnika o javnim ispravama u obrazovanju odraslih (Narodne novine, broj 129/2008) trenutno glasi: „Javne isprave su razredne svjedodžbe, svjedodžba o maturi, svjedodžba o završnom ispitu u strukovnim i umjetničkim programima, svjedodžba o položenim predmetnim ispitima, svjedodžba o prekvalifikaciji, uvjerenja o usavršavanju i osposobljavanju, svjedodžba o znanju stranog jezika te svjedodžbe o završenim razredima odnosno obrazovnim razdobljima u osnovnoškolskom obrazovanju.“, dok članak 16. istog Pravilnika trenutno propisuje da: „Javne isprave iz članka 1. ovog pravilnika mogu izdavati osnovne i srednje škole, škole stranih jezika i druge ustanove koje imaju odobrenje Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta za obavljanje djelatnosti obrazovanja odraslih i izdavanje javnih isprava.“"]
[2,"Vedran Kosalec","ISKAZ O PROCJENI UČINAKA PROPISA","džabe novi Zakon ako se ljudske glave ne promijene i ako ljudi ne žele se dodatno obrazovati ... treba prvo tu promijeniti, a onda napraviti pravni okvir gdje i kako će se ti ljudi obrazovati","Primljeno na znanje","Vaš komentar je zaprimljen. Navedena primjedba nije vezana uz predmet javnoga savjetovanja."]