{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":81,"n_cols":6,"rows_kept":81,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine","Sukladno Zakonu o pravobranitelju za djecu („Narodne novine“, broj 73/17) u postupku javne rasprave putem e-savjetovanja dostavljamo primjedbe i prijedloge za poboljšanje Prijedloga plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030.\nNova pravila za upravljanje azilom i migracijama sadrže mnoge pravne akte koji sadrže odredbe o djeci u pokretu i djeci bez pratnje. Odredbe pružaju nova jamstva za djecu bez pratnje, dok najbolji interes djeteta ostaje prioritet. Pravobraniteljica za djecu ističe kako Pakt donosi mnoga otvorena pitanja koja se odnose na zaštitu prava djece u migraciji, posebno na položaj djece bez pratnje na granicama te stoga podsjeća na Izjavu Europske mreže pravobranitelja za djecu (ENOC) u kojoj se naglašava obveza država članica u osiguranju poštivanja i zaštite dječjih prava neovisno o njihovom statusu i bez diskriminacije, poštivajući, između ostalog, najbolji interes djeteta, kao i pravo na identitet, izražavanje mišljenja, zaštitu od mučenja i degradirajućeg postupanja, zabranu detencije, pushback-ova, očuvanje jedinstva obitelji, pravovremenu informaciju te podnošenje pravnog lijeka. Uz navedeno, potrebno je osigurati podršku tijelima nadzora na granicama i edukaciju službenika na granici, djelatnika socijalnih službi te svih onih koji sudjeluju u prihvatu djece u pokretu, kako bi se osiguralo da se njihova prava poštuju u cijelosti. Pravobraniteljica ujedno podsjeća i na Preporuku Europske komisije o razvoju i jačanju integriranih sustava u zaštiti djece u najboljem interesu djeteta, u kojoj se navodi da bi države članice trebale osigurati da u provedbi Pakta o migracijama i azilu i s njim povezanih reformi svojih sustava za prihvat, središnju ulogu ima zaštita djece i stalno uvažavanje najboljih interesa djeteta, što uključuje jasne i rane postupke za pojedinačne procjene najboljih interesa i prioritetnu prilagodbu svih relevantnih postupaka i sustava prihvata, dobi, potrebama i ranjivostima djece, u skladu s pravom Unije i međunarodnim pravom.","Primljeno na znanje","Plan upravljanja migracijama i azilom već uključuje odredbe koje se odnose na zaštitu prava djece, s naglaskom na najbolji interes djeteta, prioritetnu procjenu potreba i prilagodbu prihvatnih kapaciteta dobi i ranjivosti djeteta.\nPosebna pažnja posvećena je edukaciji službenika na granici, socijalnih službi i svih koji sudjeluju u prihvatu djece, osiguravanju prava djece u skladu s Paktom o migracijama i azilu, pravom EU i međunarodnim pravom te primjeni preporuka ENOC-a i Europske komisije za integrirane sustave zaštite djece.\nS obzirom na već uključene mjere, prijedlog se prima na znanje, uz napomenu da Plan već uvažava načelo najboljeg interesa djeteta i sustavno uključivanje djece u sve relevantne postupke i sustave prihvata."]
[2,"PRAVOBRANITELJ/ICA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine","Poštovani, \n\nPravobraniteljica za ravnopravnost spolova, gđa. Višnja Ljubičić, dipl. iur. (dalje u tekstu: Pravobraniteljica) sukladno odredbi članka 22. stavak 1. Zakona o ravnopravnosti spolova („Narodne novine“ broj 82/08, 69/17; dalje u tekstu: Zakon) prati provedbu Zakona i drugih propisa koji se tiču ravnopravnosti spolova. Slijedom opisane nadležnosti, Pravobraniteljica je razmotrila Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine (dalje u tekstu: Prijedlog plana) te u nastavku dostavlja svoje mišljenje na isti.\n\nNaime, Pravobraniteljica prije svega pozdravlja donošenje Prijedloga plana kao akta srednjoročnog planiranja kojim će se regulirati ključna pitanja važna za uređivanje migracijskih kretanja kao i položaja tražitelja/ica međunarodne zaštite.\n\nS tim u vezi, Pravobraniteljica želi ukazati na sljedeće. Naime, prilikom izrade svojih izvješća o radu Pravobraniteljica analizira kretanja i položaj tražitelja/ica međunarodne zaštite te navedeno promatra kroz vizuru ravnopravnosti spolova, a posebnu pažnju posvećuje tražiteljicama međunarodne zaštite koje su ujedno i žrtve nasilja u obitelji odnosno koje su iz svoje matične zemlje pobjegle upravo zbog toga što su bile izložene raznim oblicima nasilja. Nastavno na navedeno, Pravobraniteljica prilikom svake izrade izvješća o radu traži podatke Ministarstva unutarnjih poslova, a tom prilikom smo zatražili i podatke o broju žena koje su migrirale iz svojih zemalja zbog nasilja u obitelji kao i podatke iz kojih zemalja su najviše migrirale te o kojim vrstama nasilja se radilo kao i podatke o tome koliko njih je migriralo zbog prisilnih brakova. U vezi s ovim podacima, Pravobraniteljica je zaprimila odgovor Ministarstva unutarnjih poslova da isto ne vodi službene evidencije po traženim kriterijima stoga Pravobraniteljica koristi ovu priliku da predloži Ministarstvu da razmotri vođenje ovakve evidencije. Pravobraniteljica smatra kako bi vođenje navedene evidencije bilo korisno iz razloga što, vodeći evidenciju o broju, zemljama porijekla i vrsti nasilja, Ministarstvo i druge institucije mogu bolje razumjeti uzroke migracija i ranjivost tih žena. Nadalje, na temelju evidencija moguće je kreirati specifične politike i programe integracije za žrtve nasilja poput primjerice specijaliziranog smještaja, pristupa psihološkoj pomoći, određenih mjera (npr. zaštita od progonitelja), specijaliziranih planova integracije i sl. Što se tiče prisilnih brakova, isti su često nevidljiv i neprijavljen oblik nasilja, a mogu biti glavni uzrok migracije za neke žene i djevojke. S tim u vezi, mišljenja smo kako bi evidentiranje broja žena koje su migrirale zbog prisilnih brakova pomogla razotkriti koliko je problem raširen, zatim, razviti specifične preventivne mjere (npr. edukacije, protokole prepoznavanja) i poboljšati integracijske procedure za takve slučajeve. Također, svi navedeni podaci mogu poslužiti za prevenciju i ranu identifikaciju žrtava u postupku traženja međunarodne zaštite. Pored svega,  navedeno je u skladu s čl. 11. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulske konvencije) kojim je propisano sljedeće: „U svrhu provedbe ove Konvencije, stranke će poduzeti: a. prikupljanje razvrstanih značajnih statističkih podataka u pravilnim vremenskim razmacima o slučajevima svih oblika nasilja obuhvaćenih područjem primjene ove Konvencije; b. pružanje podrške istraživanjima u području svih oblika nasilja obuhvaćenih područjem primjene ove Konvencije kako bi se proučili njegovi ishodišni uzroci i učinci, učestalost i stope kažnjavanja, kao i djelotvornost mjera poduzetih za provedbu ove Konvencije;“.\n\nPravobraniteljica također smatra kako je sve gore navedeno važno uklopiti i u kontekst problema vezanih za trgovinu ljudima s obzirom da  trgovanje ljudima predstavlja jedan od najtežih oblika kršenja ljudskih prava i oblik diskriminacije žena te da je potrebno imati u vidu i rodnu dimenziju ovog problema. S tim u vezi, Pravobraniteljica pozdravlja reguliranje navedene problematike u sklopu ovoga Prijedloga plana.\n\nZaključno, Pravobraniteljica želi ukazati na dio pod 2.4. Integracija osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom u kojem se spominje kako „Pravo na pomoć pri uključivanju u društvo osobe ostvaruju najduže tri godine od uručenja pozitivne odluke o njihovom zahtjevu za međunarodnu zaštitu, a navedeno obuhvaća i izradu plana integracije azilanata ili stranaca pod supsidijarnom zaštitom s obzirom na njihove individualne potrebe, znanja, sposobnosti i vještine, uključujući eventualne rizike, očekivanja i ciljeve, a sve u dogovoru s osobom kojoj je odobrena međunarodna zaštita, kao i pružanje pomoći radi ostvarivanja izrađenog plana te nadzor nad izvršenjem plana“. Pravobraniteljica predlaže da se u slučaju tražiteljica međunarodne zaštite koje su ujedno žrtve nasilja u obitelji te koje su iz svojih matičnih zemalja pobjegle i zatražile međunarodnu zaštitu upravo zbog takvog nasilja, rok od tri godine produži iz razloga što smatramo da žene koje su pretrpjele nasilje najčešće se suočavaju s teškim psihičkim i fizičkim traumama koje zahtijevaju dugotrajan oporavak, psihološku pomoć i postupno uključivanje u društvo. Također, zbog trauma, emocionalnih posljedica i odgovornosti (posebno kod žena s djecom), tražiteljice međunarodne zaštite koje su bile žrtve nasilja u obitelji uslijed navedenih trauma nisu u stanju uključiti se u tečajeve jezika, obrazovne programe i tržište rada. Produženje roka omogućilo bi im stvarne uvjete za razvoj kompetencija i ekonomsku samostalnost. Isto tako, važno je istaknuti da integracija bez adekvatne podrške može dovesti do socijalne izolacije, ekonomske ovisnosti i ponovne izloženosti nasilju – osobito ako se žrtva ponovno nađe u nesigurnom okruženju. Također, žene tražiteljice međunarodne zaštite često su izložene višestrukoj diskriminaciji – po osnovi roda, statusa tražiteljice međunarodne zaštite, jezika i kulture. Njihova integracija zahtijeva specifičan pristup koji nadilazi standardni trogodišnji rok.\n\nS poštovanjem, \nVišnja Ljubičić, dipl. iur.","Nije prihvaćen","Prijedlog produženja roka za pružanje pomoći pri uključivanju u društvo osobama s odobrenom međunarodnom zaštitom, uključujući tražiteljice koje su žrtve nasilja u obitelji, nije prihvaćen. Naime, točka 2.4. ovo Plana ima uvodni i opisni karakter te prikazuje postojeće činjenično stanje i pravni okvir, uključujući rokove propisane Zakonom o međunarodnoj i privremenoj zaštiti. Sam Plan nema zakonsku snagu niti može mijenjati zakonske odredbe ili uvesti izuzeća od propisanih rokova."]
[3,"MATTEO MAROK ZANET","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine","Uvidom u prijedlog Plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske do 2030. godine, izražavam ozbiljnu zabrinutost zbog smjera koji se predlaže u području migracijske politike.\nNaime, iskustva iz drugih europskih država jasno pokazuju da se kulture i vrijednosni sustavi osoba koje traže azil ili dolaze ilegalno u Europsku uniju često ne poklapaju s temeljnim načelima i identitetom europskih društava, uključujući hrvatsko društvo. To je u više slučajeva rezultiralo porastom društvenih tenzija, nesigurnosti, pa čak i narušavanjem javnog reda i mira.\nU tom kontekstu, smatram da su mnoge mjere iz predloženog dokumenta:\n\n- apstraktne,\n- nedovoljno konkretne,\n- i više potiču nesigurnost i zabrinutost građana nego što nude uvjerljive odgovore i osjećaj zaštite.\n\n\nPosebno zabrinjava planirana provedba tzv. komplementarnih puteva zaštite, koje uključuju aktivno dovođenje migranata iz trećih zemalja, bez jasnih kriterija, kvota ni sigurnosnih procjena. U očima građana to ne djeluje kao sustavna kontrola, već kao dodatni izvor rizika za nacionalnu sigurnost i društvenu stabilnost.\nApeliram da se u konačnoj verziji Plana uvaže:\n\n- potrebe i osjećaj sigurnosti hrvatskih građana,\n- da se jasno ograniče obveze koje Hrvatska preuzima,\n- te da se migracijska politika vodi isključivo u interesu Republike Hrvatske, s jasnim kriterijima, čvrstom graničnom kontrolom i fokusom na suverenitet i društvenu koheziju.\n\n\nS poštovanjem","Nije prihvaćen","Plan upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske do 2030. godine izrađen je u skladu s obvezama koje proizlaze iz članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji, uključujući provedbu Pakta o migracijama i azilu, kao i nacionalnim interesima sigurnosti, demografske revitalizacije i društvene kohezije.\nDokument jasno definira niz mjera koje se odnose na zaštitu nacionalne sigurnosti i učinkovitu kontrolu državne granice, uključujući jačanje kapaciteta granične policije, ulaganja u infrastrukturu i digitalizaciju sustava, kao i suradnju s Frontexom i drugim europskim mehanizmima. Time se jamči da migracijska politika neće dovesti do „nekontroliranih migracija“, već upravo suprotno – omogućuje sustavno, zakonito i sigurno upravljanje migracijskim procesima.\nPosebno naglašavamo da se komplementarni putevi zaštite provode isključivo u strogo kontroliranim uvjetima, na temelju jasno utvrđenih kriterija, sigurnosnih provjera i međunarodnih obveza koje je Republika Hrvatska preuzela kao država članica EU. Ističemo kako mjere u Planu nisu apstraktne, već su razrađene kroz konkretne aktivnosti, rokove i nositelje provedbe. \nNaglašavamo kako je svrha Plana upravo uravnotežiti sigurnosne aspekte s humanitarnim obvezama koje proizlaze iz međunarodnog i europskog prava, te time dugoročno doprinositi sigurnosti, stabilnosti i društvenoj koheziji Republike Hrvatske"]
[4,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Smatramo kako je nužno u rad Međuresorne radne skupine uključiti i pravobraniteljske institucije te nevladine organizacije s dugogodišnjim iskustvom u izravnom radu s tražiteljima međunarodne zaštite, jer njihovo praktično znanje i neposredan uvid u svakodnevne izazove mogu značajno doprinijeti kvalitetnijem oblikovanju politika i mjera.","Nije prihvaćen","Uvodni dio Plana opisuje Nacionalni plan provedbe Pakta, čija je provedba već započela 2024. godine kroz osnivanje Međuresorne radne skupine, koja okuplja predstavnike relevantnih ministarstava, državnih tijela i institucija nadležnih za upravljanje migracijama. Dodatno uključivanje akademske zajednice, pravobranitelja ili udruga u uvodni tekst Plana nije potrebno jer se njihov doprinos i mogućnost uključivanja mogu osigurati kroz provedbene aktivnosti, konzultacije i specifične projekte unutar Plana."]
[5,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Učinkovito suzbijanje sekundarnih migracijskih kretanja zahtijeva sveobuhvatan i koordiniran pristup. To podrazumijeva unaprjeđenje uvjeta prihvata i smještaja tražitelja međunarodne zaštite u Hrvatskoj, jačanje suradnje s drugim državama članicama Europske unije te osiguravanje jednoobrazne, učinkovite i pravovremene provedbe politika azila i migracija na razini cijele Unije. Istodobno, potrebno je osigurati sigurne i legalne puteve za osobe koje, iz posebno opravdanih razloga poput spajanja obitelji, nastoje doći u druge države članice EU.","Primljeno na znanje","Plan upravljanja migracijama i azilom prepoznaje važnost učinkovitog i koordiniranog pristupa u području upravljanja sekundarnim migracijama. Aktivnosti vezane uz jačanje kapaciteta prihvata i smještaja, kao i unaprjeđenje međuresorne suradnje te suradnje s državama članicama EU, već su predviđene u Planu. Nadalje, Republika Hrvatska kontinuirano sudjeluje u usklađivanju i provedbi politika azila i migracija na razini Europske unije. Pitanje sigurnih i legalnih puteva uređuje se na razini EU zakonodavstva i relevantnih instrumenata, te stoga ne može biti predmet ovog Plana."]
[6,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Ulaskom u EU obvezali smo se poštivati pravo Europske unije. Kako TEU, TFEU tako i Povelju EU o temeljnim pravima koja izričito spominje pravo na azil i zabranu kolektivnog protjerivanja. Navedena formulacija ostavlja dojam kao da možemo vagati koliko ćemo obaveza prema pravu EU ispoštovati što nije točno. \nIz tog razloga predlažemo da se ova rečenica preformulira u: \"To je dodatno opterećenje za hrvatske kapacitete u sustavu azila jer moramo ispoštovati obveze prema pravu Europske unije unatoč praktičnoj realnosti ljudske mobilnosti.\"","Nije prihvaćen","Smatramo kako je postojeći tekst Plana jasan i adekvatan te da eksplicitno navodi da je provedba Dublin III uredbe složena jer Hrvatska mora uravnotežiti obveze prema pravu Europske unije s praktičnom realnošću migracijskih pritisaka. Time se potvrđuje neupitna obveza poštivanja prava EU, dok se istovremeno priznaju izazovi u praksi. Predložena izmjena nije potrebna, jer bi mogla stvoriti dojam relativizacije obveza Hrvatske prema EU pravu, što nije prihvatljivo. Dodatno, s primjenom Pakta u lipnju 2026. godine, počinje se direktno primjenjivati Uredba (EU) 1351/2024 o upravljajnu migracijama i azilom, koja zamjenjuje tzv. Uredbu Dublin III."]
[7,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Na sekundarna kretanja tražitelja međunarodne zaštite utječu brojni čimbenici, poput neadekvatnih uvjeta prihvata, neizvjesnosti, neujednačenosti dugotrajnosti postupaka odobravanja zaštite, kao i ograničenih mogućnosti integracije u zemlji prvog dolaska. Stoga je važno naglasiti da sekundarna kretanja ne proizlaze isključivo iz osobnih odluka migranata kako Prijedlog plana navodi. \nIz tog razloga predlažemo da se formulacija iznesena Prijedlogom preformulira i glasi: Paktom o migracijama i azilu, prva zemlja ulaska je odgovorna za procjenu zahtjeva za međunarodnu zaštitu uz određene iznimke poput prava na spajanje bliske obitelji. Međutim, provedba Dublin III uredbe se pokazala složenom jer uslijed neujednačenih azilnih sustava zemalja članica tražitelji međunarodne zaštite često izbjegavaju postupke registracije ili napuste prvu zemlju ulaska prije nego što se njihovi zahtjevi pravno okončaju kako bi stigli u zemlju s većim stupnjem odobrenih međunarodnih zaštita, boljim uvijetima prihvata i slično.","Nije prihvaćen","Plan već navodi da sekundarna kretanja uključuju i tražitelje međunarodne zaštite koji izbjegavaju postupke ili napuštaju prvu zemlju ulaska zbog uvjeta prihvata i očekivanja odobrenja zaštite (vidi tekst na str. 9.). Također, mjere Plana (npr. poboljšanje uvjeta prihvata, ubrzanje postupaka, jačanje solidarnosti među državama članicama) već su usmjerene na rješavanje izazova koji stoje u podlozi sekundarnih kretanja."]
[8,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Podržavamo komentar HPC-a u kojem ističu važnost dosljednog korištenja izraza kroz cijeli tekst.\nKako bi se termin \"spajanje obitelji\" koristio isključivo u kontekstu zakonske procedure spajanja obitelji, predlažemo da se u gornjem tekstu zamijeni formulacijom \"pridruživanje ostalim članovima obitelji\".\n\nPrema tome, rečenicu bi trebalo preinačiti na sljedeći način:\n\n\"Sekundarna migracijska kretanja odnose se na fenomen u kojem migranti, nakon ulaska u jednu državu članicu Europske unije, nastavljaju put prema drugoj u potrazi za boljim društveno-ekonomskim uvjetima, pridruživanjem ostalim članovima obitelji ili povoljnijom politikom azila.\"","Prihvaćen","Tekst Plana će se na odgovarajući način prilagoditi sukladno prijedlogu te će umjesto “spajanje obitelji” stajati “pridruživanje ostalim članovima obitelji”."]
[9,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Prvenstveno ukazujemo da Prijedlog plana propušta uključiti mjere kojima bi se senzibilizirala javnost, poticanjem otvorenih rasprava sa različitim dionicima, a koje se temelje na dokazima, kako bi se stvorila humanija, realističnija i konstruktivnija percepcija migracija te smanjila polarizacija društva u tom području te eliminirala diskriminacija, uključujući rasizam, ksenofobija i nesnošljivost prema migrantima i njihovim obiteljima. Pri tome, nužan je proaktivan pristup koji podrazumijeva  suradnju s migrantima, organizacijama civilnog društva, lokalnim vlastima, neovisnim institucijama za zaštitu ljudskih prava, međunarodnim organizacijama, medijima, privatnim sektorom i drugim dionicima, na globalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini.\n\nDodatno, uočavamo i da je predloženim strateškim dokumentima propuštena prilika adresiranja i sustavnog uvođenja integracijskih mjera i aktivnosti usmjerenih prema državljanima trećih zemalja koji u Republici Hrvatskoj borave temeljem dozvola za boravak i rad (tzv. strani radnici ili migrantski radnici). Naime, u odnosu na ovu skupinu predviđena je mjera Borba protiv iskorištavanja stranih radnika i smanjenje nezakonitog zapošljavanja i Učinkovit pristup tržištu rada, no nije vidljivo da bi prema njima bile usmjerene mjere vezane uz, primjerice, učinkovitiji pristup zdravstvenim uslugama, iako su takve mjere predviđene za osobe pod međunarodnom zaštitom (u području 3.3.4. Stvaranje uvjeta za uspješnu i ranu integraciju osoba sa odobrenom međunarodnom zaštitom). Budući smo kroz rad po pritužbama uočili poteškoće sa kojima se osobe koje u Republici Hrvatskoj borave temeljem dozvole za boravak i rad suočavaju pri ostvarivanju učinkovitog pristupa zdravstvenoj zaštiti, pri čemu je osobito izražena jezična barijera, smatramo kako bi bilo dobro predvidjeti konkretne mjere u ovom području i za ovu skupinu, koji su efektivno također migranti (iako u drugačijem statusu). \n\nNaime, promatranje integracije prvenstveno kroz prizmu integracije tražitelja međunarodne zaštite i izbjeglica sa određenim statusom priznate zaštite, ne sagledava potrebe učinkovitog integriranja svih osoba koje su uselile u Republiku Hrvatsku, osobito imajući u vidu da je prema posljednjim dostupnim javnim podacima samo u 2024. godini izdano 206.529 dozvola za boravak i rad, od čega je novoizdanih 132.208, a produženih gotovo upola manje (74.321), dok je 2024. odobren tek 71 zahtjev za azilom i 9 zahtjeva za supsidijarnom zaštitom. \n\nPri tome, pučka pravobraniteljica već više godina u izvješćima Hrvatskom saboru ukazuje na nepostojanje sveobuhvatne migracijske i integracijske politike i strategije te preporuča njihovo donošenje i primjenu, što i ovom prilikom ističemo, pri tome ukazujući na potrebe osmišljavanja sveobuhvatnih mjera integracije različitih skupina migranata, dakle izbjeglica sa određenim statusom priznate zaštite, ali i stranih radnika. \n\nDodatno, iako Plan sadrži sadržajnu i detaljnu analizu stanja, nedostaje dosljedna i jasno vidljiva povezanost između identificiranih izazova i predloženih mjera. Radi osiguranja učinkovitosti provedbe te praćenja rezultata, preporučljivo je svaku mjeru jasnije povezati s konkretnim nalazima iz analize. Naime, sukladno odredbama Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske, akti strateškog planiranja kao što su ovaj Plan i njegov prateći Akcijski plan izrađuju se i provode u skladu sa načelima, između ostalog, učinkovitosti i djelotvornosti, kao i usmjerenosti na rezultat i održivosti. Kako nalazimo da ova načela nisu u potpunosti ostvarena i podržana u odnosu na pojedine mjere sadržane u poglavlju „Strateški ciljevi i ključne mjere u području upravljanja azilom i migracijama“ Prijedloga plana od kojih su neke prenesene u Prijedlog akcijskog plana, očitujemo se kako slijedi.","Nije prihvaćen","Komentar se primarno odnosi na širi okvir migracijske politike i integracijskih mjera za državljane trećih zemalja s odobrenim privremenim ili stalnim boravkom radi rada, kao i na opću potrebu senzibilizacije javnosti. Plan upravljanja migracijama i azilom prvenstveno je usmjeren na upravljanje međunarodnom zaštitom i povezanim segmentima migracijskog sustava, dok su pitanja šire migracijske politike i položaja stranih radnika u Republici Hrvatskoj predmet drugih strateških dokumenata i zakonodavnih okvira.\n\nŠto se tiče prijedloga o senzibilizaciji javnosti i smanjenju diskriminacije, Plan već predviđa mjere za jačanje suradnje s organizacijama civilnog društva i relevantnim dionicima, što uključuje i aktivnosti usmjerene na podizanje svijesti i promicanje integracije."]
[10,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se u Međuresornu skupinu uključiti organizacije civilnog društva i akademsku zajednicu, makar na savjetodavnoj ili promatračkoj razini. Na takav način unaprijedit će se donošenja javnih politika utemeljenim na dokazima koji osobito naglašava i od država članica očekuje EU (evidence-based policy making).","Nije prihvaćen","Uvodni dio Plana opisuje Nacionalni plan provedbe Pakta, čija je provedba već započela 2024. godine kroz osnivanje Međuresorne radne skupine, koja okuplja predstavnike relevantnih ministarstava, državnih tijela i institucija nadležnih za upravljanje migracijama. Dodatno uključivanje akademske zajednice, pravobranitelja ili udruga u uvodni tekst Plana nije potrebno jer se njihov doprinos i mogućnost uključivanja mogu osigurati kroz provedbene aktivnosti, konzultacije i specifične projekte unutar Plana."]
[11,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Pozdravlja se prihvaćanje strateškog pristupa u upravljanju migracijama, te naglašavanje humanitarnog aspekta.","Primljeno na znanje","Primljeno je na znanje pozitivno vrednovanje važnih aspekata Plana. Plan i dalje ostaje usmjeren na jačanje sustava međunarodne zaštite i migracija uz puno poštivanje temeljnih prava i humanitarnih načela."]
[12,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Sekundarna kretanja migranata, koja se često percipiraju kao „proizvoljna“ odluka samih tražitelja međunarodne zaštite, zapravo su često rezultat složenih čimbenika, uključujući neadekvatne uvjete prihvata, neizvjesnost ili dugotrajnost postupaka odobravanja međunarodne zaštite, te lošu integracijsku perspektivu. Stoga je nužno naglasiti da sekundarna kretanja nisu nužno posljedica osobnih izbora, već i institucionalnih i sustavnih nedostataka. U tom kontekstu, kako bi se smanjila motivacija za takva kretanja, potrebno je osigurati ne samo poboljšanje uvjeta smještaja i prihvata, nego i pravične, brze i transparentne postupke za odobravanje međunarodne zaštite.\n\nIz tog razloga, predlažemo proširenje teksta tako da se jasno naglase obveze na svim razinama – od poboljšanja uvjeta prihvata i smještaja do osiguravanja pravičnih i učinkovitih postupaka za odobravanje međunarodne zaštite i poticanja održive integracije. Također, važno je u tekstu naglasiti potrebu za usklađenjem s međunarodnim i europskim standardima, kako bi se minimizirali motivi za nezakonita kretanja migranata unutar EU.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nNapori za suzbijanje sekundarnih migracijskih kretanja zahtijevaju sveobuhvatan pristup, koji uključuje poboljšanje uvjeta prihvata i smještaja tražitelja međunarodne zaštite u Hrvatskoj, jačanje suradnje sa zemljama odredišta i tranzita, osiguravanje učinkovitih i pravičnih postupaka za odobravanje međunarodne zaštite te poticanje održive integracije osoba kojima je međunarodna zaštita odobrena. Također, to uključuje učinkovitu provedbu politika azila i migracija na području cijele Europske unije te, gdje je primjenjivo i u skladu s pravom Unije, primjenu mjera koje ograničavaju proizvoljno kretanje unutar Unije. U tom cilju ovaj Plan zagovara jačanje solidarnosti među državama članicama te usklađenost s  međunarodnim I europskim standardima međunarodne zaštite, kako bi se umanjili poticajni čimbenici za daljnje nezakonito kretanje migranata.","Nije prihvaćen","Napominjemo da Plan već obuhvaća sve ključne aspekte sveobuhvatnog pristupa suzbijanju sekundarnih migracijskih kretanja, uključujući poboljšanje uvjeta prihvata i smještaja, jačanje suradnje sa zemljama odredišta i tranzita, učinkovitu provedbu politika azila i migracija na razini EU, te jačanje solidarnosti među državama članicama u skladu s europskim standardima. S obzirom na navedeno, dodatno proširenje uvodnog dijela smatramo suvišnim, jer su sve relevantne mjere već detaljno razrađene u konkretnim aktivnostima Plana i sadržane u formulaciji: “osiguravanje učinkovite provedbe politika azila i migracija”."]
[13,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se pojasniti pojmove tranzitna zona i privremeno utočište, budući da nisu uobičajeni termini koji se koriste u pravnom i policy diskursu.","Nije prihvaćen","U uvodnom dijelu Plana, u kontekstu migracijskog okruženja u regiji, pojmovi „privremeno utočište“ i „tranzitna zona“ koriste se kako bi se opisali privremeni smještajni kapaciteti i područja kroz koja migranti prolaze na putu prema odredišnim zemljama, uz osnovnu registraciju i pružanje privremenih životnih uvjeta, bez dugotrajnog boravka ili integracije."]
[14,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se proširiti opseg osoba koje mogu biti žrtve trgovanja i krijumčarenja na sve skupine migranata koji se kreću u okviru mješovitih migracijskih kretanja, a osobito ranjivih skupina.","Nije prihvaćen","Što se tiče proširenja opsega osoba koje mogu biti žrtve na sve skupine migranata u okviru mješovitih migracijskih kretanja, Plan već prepoznaje ranjive skupine kao prioritet u okviru mjera za prevenciju i zaštitu, stoga se sadržajno Plan ne mijenja"]
[15,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se koristiti termin trgovanje ljudima, a u skladu s Nacionalnim planom suzbijanja trgovanja ljudima do 2030. i drugim usvojenim dokumentima i propisima.","Prihvaćen","Zahvaljujemo na sugestiji te će se Plan terminološki uskladiti s Nacionalnim planom suzbijanja trgovanja ljudima do 2030. i relevantnim propisima, koristeći izraz „trgovanje ljudima."]
[16,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se izbaciti riječ „nezakonito“, jer ovakva formulacija sugerira da postoji mogućnost zakonitog radnog izrabljivanja.","Djelomično prihvaćen","U Planu će se riječ „nezakonito“ zamijeniti s izrazom “iskorištavajući radni uvjeti” koji se koristi u Direktivama (EU) 2024/1233 i 2009/52"]
[17,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predlaže se umjesto pozivanja na međunarodno humanitarno pravo, dodati međunarodno izbjegličko pravo.","Nije prihvaćen","U uvodnom dijelu Plana pozivanjem na međunarodno humanitarno pravo naglašava se širi pravni okvir zaštite ljudskih prava u kontekstu migracija i azila. Istodobno, Plan se u relevantnim dijelovima već poziva i na međunarodno izbjegličko pravo, uključujući Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. godine pa je postojeća formulacija dovoljna i pravno točna"]
[18,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Predloženi cilj Plana o upravljanju migracijama i azilom navodi potrebu za osnaživanjem sposobnosti Republike Hrvatske za upravljanje izazovima migracija, s naglaskom na prevenciju nezakonitih dolazaka iz trećih zemalja. Iako se u tekstu ističe da će se aktivnosti provoditi u skladu s pravom Europske unije i međunarodnim humanitarnim pravom, izostaje eksplicitno navođenje zaštite prava izbjeglica i prava na pristup sustavu međunarodne zaštite.\nVažno je naglasiti da su obveze država prema osobama u potrebi za međunarodnom zaštitom jasno definirane u međunarodnom izbjegličkom pravu, posebice u Konvenciji o statusu izbjeglica iz 1951. godine i njezinom Protokolu iz 1967. godine. Za razliku od međunarodnog humanitarnog prava, koje se primarno odnosi na situacije oružanih sukoba i zaštitu ratnih zarobljenika, ranjenika i civila u ratu, međunarodno izbjegličko pravo regulira prava i obveze država u kontekstu prisilnog raseljavanja i traženja međunarodne zaštite.\nNadalje, pravo na pristup postupku azila i učinkovitu međunarodnu zaštitu jedno je od temeljnih prava zajamčenih Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, kao i drugim relevantnim međunarodnim instrumentima. Budući da učinkovito upravljanje migracijama mora uključivati ne samo kontrolu granica i prevenciju nezakonitih ulazaka, već i osiguranje pristupa međunarodnoj zaštiti za one koji na to imaju pravo, smatramo nužnim da se ta obveza izričito navede u formulaciji cilja.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije cilja:\n\nU tom kontekstu, cilj Plana o upravljanju migracijama i azilom je osnažiti sposobnost Hrvatske za učinkovito upravljanje ovim izazovima, uključujući prevenciju nezakonitih dolazaka iz trećih zemalja, uz poštivanje prava Europske unije i međunarodnog izbjegličkog  prava, osobito zajamčenog prava na pristup sustavu međunarodne zaštite i zaštite prava izbjeglica.","Nije prihvaćen","Uvodni dio Plana zadržava pozivanje na međunarodno humanitarno pravo kako bi se naglasio širi pravni okvir zaštite ljudskih prava u kontekstu migracija. Istovremeno, Plan u relevantnim dijelovima već izravno poziva na međunarodno izbjegličko pravo, uključujući Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. godine i njezin Protokol iz 1967. godine, kao i pravo na pristup sustavu međunarodne zaštite. Stoga se postojeća formulacija smatra dovoljnom i pravno točnom jer pokriva i obveze prema osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita, a ujedno održava sažetost cilja u uvodnom dijelu"]
[19,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Potrebno je osigurati dosljednu primjenu terminologije kroz cijeli dokument.","Prihvaćen","Tekst Plana će se terminološki uskladiti"]
[20,"JULIETTE FRANCINE NICOLE DELESCLUSE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n1. UVOD","Umjesto rečenice \"Istovremeno, naglasak je stavljen na zaštitu ljudskih prava, s posebnim fokusom na ranjive skupine, uključujući djecu bez pratnje, žrtve trgovine ljudima i osobe s posebnim potrebama.\" predlažemo rečenicu \"Istovremeno, naglasak je stavljen na zaštitu ljudskih prava, s posebnim fokusom na ranjive skupine, uključujući djecu i maloljetnike bez pratnje, trudnice, starije osobe, nemoćne i teško bolesne osobe, osobe s invaliditetom, osobe s duševnim smetnjama, osobe lišene poslovne sposobnosti, samohrane roditelje s maloljetnom djecom, žrtve trgovanja ljudima, mučenja, silovanja, rodno uvjetovanog nasilja te pripadnike LGBTIQ+ skupine.\"","Nije prihvaćen","Predloženi popis ranjivih skupina u velikoj je mjeri već obuhvaćen važećim zakonodavstvom i relevantnim EU propisima te se kao takav podrazumijeva u provedbi mjera. Radi preglednosti i jasnoće teksta Plana, zadržava se skraćena formulacija, uz fokus na najčešće prepoznate kategorije (djeca bez pratnje, žrtve trgovanja ljudima, osobe s posebnim potrebama), dok se ostale navedene skupine obuhvaćaju kroz pojam \"osobe s posebnim potrebama\" i kroz primjenu posebnih propisa"]
[21,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","Prijedlog plana upravljanja migracijama i azilom Republike Hrvatske za razdoblje do 2030. godine,\n2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA","Nejasno je kako osobe u sekundarnim kretanjima zloupotrebljavaju prava i slobode (prvenstveno slobodu kretanja) koje uživaju kao tražitelji međunarodne zaštite kada im status tražitelja međunarodne zaštite ne daje pravo putovanja u druge zemlje članice Europske unije ili potpisnice Dublinske uredbe. Iz tog razloga smatramo kako je formulacija navedena u Prijedlogu plana obmanjujuća te je treba izostaviti.","Nije prihvaćen","U Planu se formulacija odnosi na sekundarna kretanja tražitelja međunarodne zaštite, u kojima oni napuštaju prvu zemlju ulaska prije nego što im postupak za odobrenje međunarodne zaštite bude pravno okončan. Tekst Plana ne implicira da tražitelji međunarodne zaštite imaju zakonito pravo putovati u druge države članice, već opisuje praktične izazove upravljanja sekundarnim kretanjima u kontekstu Dublin III uredbe i migracijskog pritiska na sustav Hrvatske. Pakt o migracijama i azilu također naglašava obvezu I dužnost ovih osoba da borave u prvoj zemlji ulaska do okončanja postupka. Formulacija je stoga točna u smislu prikaza stvarnih događaja i ne može se smatrati obmanjujućom"]
[22,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.2. Dublinski sustav","Većina maloljetnika bez pratnje napušta Centre za pružanje usluga u zajednici već dan ili dva nakon smještaja u instituciju – čak i u slučajevima kada bi, sukladno Dublinskoj uredbi, imali pravo na spajanje s obitelji te siguran i zakonit odlazak u druge zemlje potpisnice Uredbe. Takva situacija ove posebno ranjive skupine izlaže povećanom riziku od trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i drugih oblika iskorištavanja. \n\nKako bi se osigurala veća sigurnost maloljetnika bez pratnje, njihova bolja informiranost o vlastitim pravima putem za to kvalificiranog osoblja te dosljedna primjena Dublinske uredbe, nužno je uspostaviti specijalizirane centre za njihov smještaj. Stoga smatramo da posljednju rečenicu u ovom poglavlju treba nadopuniti i predlažemo da glasi:\n\n„Budući da su djeca posebno ranjiva skupina, neophodno je osnovati zasebnu instituciju za smještaj maloljetnika bez pratnje te kontinuirano ulagati u osposobljavanje njezina osoblja i drugih stručnjaka koji rade s ovom skupinom, uključujući primjenu specijaliziranih nastavnih kurikuluma Europske agencije za azil (EUAA).“","Nije prihvaćen","Slažemo se da maloljetnici bez pratnje predstavljaju posebno ranjivu skupinu i da je nužno osigurati veći stupanj zaštite, informiranosti i stručne podrške. Planom se predviđa unapređenje smještaja i podrške kroz postojeće centre i stručno osposobljavanje osoblja, uključujući specijalizirane programe EUAA. Međutim, trenutno se ne planira osnivanje potpuno odvojene institucije"]
[23,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.3. Međunarodna zaštita","Predlaže se jasno naznačiti da postupak odobrenja međunarodne zaštite započinje od podnošenja zahtjeva.","Nije prihvaćen","U uvodnom dijelu Plana (2.3. Međunarodna zaštita) već je jasno opisano da postupak odobrenja međunarodne zaštite uključuje tri koraka: izražavanje i registraciju namjere za podnošenje zahtjeva te samo podnošenje zahtjeva kao formalni pravni čin. Svaka izražena namjera stječe status tražitelja međunarodne zaštite s pripadajućim pravima i obvezama, što precizno definira trenutak početka postupka. Stoga smatramo da je dodatno navođenje početka postupka od podnošenja zahtjeva suvišno."]
[24,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.5. Zakonite migracije","Sukladno odredbama Pakta o migracijama i azilu, proces integracije tražitelja međunarodne zaštite započinje već tijekom obrade njihova zahtjeva. To je osobito važno s obzirom na činjenicu da velik broj tražitelja koristi svoje pravo na rad te nerijetko godinama radi prije donošenja konačne odluke upravnog suda.\n\nPovećanje dostupnosti tečajeva hrvatskog jezika ključno je za sve osobe koje se zakonito nalaze na teritoriju Republike Hrvatske, neovisno o načinu njihova dolaska. Posebnu važnost ono ima za osobe kojima je odobrena međunarodna ili privremena zaštita, budući da je poznavanje jezika preduvjet za uspješnu integraciju, pristup tržištu rada, obrazovanju i društvenoj uključenosti.\n\nIz tog razloga predlažemo da se u Prijedlog plana uvrsti sljedeća formulacija:\n\n„Potrebno je povećati dostupnost tečajeva hrvatskog jezika za hrvatske povratnike, osobe pod međunarodnom i privremenom zaštitom te različite kategorije državljana trećih zemalja koje zakonito borave u Republici Hrvatskoj.“","Nije prihvaćen","Zahvaljujemo na prijedlogu, ali ističemo kako Plan već naglašava ključnu ulogu učenja hrvatskog jezika i integracije osoba pod međunarodnom i privremenom zaštitom, kao i drugih kategorija migranata koji borave u Republici Hrvatskoj zakonito. Konkretno, poglavlja 2.5. i 3.1. jasno ističu potrebu osiguravanja pristupa kvalitetnim programima učenja jezika, stručnom osposobljavanju te podršci u uključivanju u tržište rada i društvo. S obzirom na to, dodatna izmjena formulacije nije potrebna jer je osnovna ideja već sadržana u Planom predviđenim mjerama i aktivnostima."]
[25,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.5. Zakonite migracije","Poznavanje jezika domaće zajednice ključno je za uspješnu integraciju osoba pod međunarodnom i privremenom zaštitom, jer omogućava njihovu bolju prilagodbu socijalnom, kulturnom i gospodarskom okruženju. Učenje hrvatskog jezika ne samo da olakšava svakodnevnu komunikaciju, već je i temelj za učinkovitu integraciju u društvo, uključujući pristup tržištu rada, obrazovanju i drugim društvenim resursima. Stoga smatramo nužnim naglasiti važnost osiguravanja pristupa kvalitetnim programima za učenje jezika, koji će biti ključni za poticanje njihova aktivnog sudjelovanja u hrvatskoj zajednici.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nPotrebno je poticati i integraciju osoba koje se nalaze pod međunarodnom i privremenom zaštitom kroz učenje hrvatskog jezika te njihovo uključivanje u hrvatsko tržište rada, uz dodatne mogućnosti stručnog osposobljavanja i podršku prilikom snalaženja u novom okruženju","Nije prihvaćen","Aktivnosti navedene u prijedlogu su već sadržane u Planom predviđenim mjerama, uključujući poticanje integracije osoba pod međunarodnom i privremenom zaštitom kroz učenje hrvatskog jezika, uključivanje u tržište rada, dodatne mogućnosti stručnog osposobljavanja i podršku pri snalaženju u novom okruženju. Stoga dodatno unošenje predloženih formulacija nije potrebno."]
[26,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.5. Zakonite migracije","Predlaže se dodati i lokalnu samoupravu koja također može imati važnu ulogu u integraciji i pružanju podrške državljanima trećih zemalja.","Djelomično prihvaćen","U tekst Plana će se dodati lokalna zajednica. Smatramo kako je u kontekstu integracije ovo bolji I širi pojam od lokalne samouprave koja obuhvaća lokalnu vlast."]
[27,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.5. Zakonite migracije","U tekstu se ističe potreba za povećanjem dostupnosti tečajeva za učenje hrvatskog jezika različitim kategorijama državljana trećih zemalja koji dolaze u Hrvatsku zakonitim putem. Međutim, potrebno je uzeti u obzir i osobe kojima je odobrena međunarodna zaštita, a koje su u Hrvatsku ušle kroz neregularne migracijske kanale. Kako bi se osigurala jednakost pristupa obrazovnim resursima i potpuna integracija tih osoba u društvo, važno je jasno specificirati da se dostupnost tečajeva odnosi i na ovu kategoriju.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nStoga je potrebno povećati dostupnost tečajeva učenja hrvatskog jezika za hrvatske povratnike, osobe pod međunarodnom zaštitom  i druge kategorije državljana trećih zemalja koji zakonitim putevima dolaze u Hrvatsku.","Nije prihvaćen","Smatramo da je pristup učenju jezika i integraciji osoba pod međunarodnom i privremenom zaštitom već jasno obuhvaćen u nastavku teksta (naredni odlomak u Planu), gdje se naglašava potreba njihove integracije i uključivanja u hrvatsko društvo i tržište rada. Stoga nije potrebno dodatno proširivati prethodnu formulaciju"]
[28,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.5. Zakonite migracije","Pozdravlja se uvođenje komplementarnih puteva migracija za određene skupine migranata te daljnja razrada kroz propise o strancima i međunarodnoj zaštiti.","Primljeno na znanje","Primljeno je na znanje pozitivno vrednovanje važnih aspekata Plana."]
[29,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.6. Nezakonite migracije i krijumčarenje ljudi","S obzirom na složenost suvremenih migracijskih kretanja, važno je naglasiti da migracije najčešće nisu rezultat individualnih, proizvoljnih odluka, već posljedica kombinacije različitih čimbenika poput oružanih sukoba, političke nestabilnosti, gospodarskih teškoća, ekoloških katastrofa i demografskih pritisaka. U takvim okolnostima mnoge su osobe prisiljene napustiti svoje domove u potrazi za sigurnošću.\nUz svu nesigurnost koju krijumčarenje nosi te značajne financijske izdatke, koji nerijetko dosežu i nekoliko tisuća eura, pogrešno je krijumčarenje izjednačavati s uzrokom migracija, budući da porast broja krijumčara predstavlja direktnu posljedicu nedostatka sigurnih i legalnih puteva za migriranje.\nZbog ratnih sukoba, nastanka novih i produbljivanja postojećih kriza, nepovoljne gospodarske situacije u brojnim svjetskim regijama, ekoloških katastrofa uzrokovanim, između ostalog, klimatskim promjenama te sukoba i demografskog pritiska u mnogim trećim zemljama, pojedine su osobe prisiljene migrirati te, zbog nedostatka sigurnih i legalnih puteva, nerijetko pribjegavaju uslugama krijumčara.","Nije prihvaćen","Iako migracije često proizlaze iz kombinacije složenih čimbenika i da nedostatak sigurnih i zakonitih puteva može potaknuti pribjegavanje krijumčarenju, Plan je namijenjen prvenstveno upravljanju migracijskim kretanjima i azilom, uključujući prevenciju nezakonitih kretanja. Stoga je termin 'krijumčarenje migranata' u Planu prikladan te ne implicira da je krijumčarenje kao uzrok migracija, već kao njihovu posljedicu. Iz tog razloga nije nužno mijenjati postojeću formulaciju."]
[30,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.6. Nezakonite migracije i krijumčarenje ljudi","Sukladno međunarodnom pravu azila, europskom pravnom okviru te Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti, osobe imaju pravo zakonito pristupiti granici Republike Hrvatske i, u skladu s nacionalnim, europskim i međunarodnim propisima, zatražiti ulazak u zemlju radi podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu.\nNadalje, još je Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. godine, zajedno s pripadajućim Protokolom iz 1967. godine, jasno utvrdila da se osobe koje su na teritorij potpisnica došle zbog potrebe za međunarodnom zaštitom ne smiju kažnjavati zbog načina na koji su ušle u zemlju.\nIz tih razloga predlažemo da se u Prijedlogu plana koristi termin „iregularne migracije“ umjesto termina „nezakonite migracije“, budući da on preciznije odražava pravni okvir.","Nije prihvaćen","U Planu se termin 'nezakonite migracije' koristi u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i europskim pravnim okvirom za označavanje ulaska i boravka bez potrebnih dozvola. Ovaj pojam jasno odražava pravni status takvih kretanja i omogućava precizno razlikovanje od osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita, stoga nije potrebno mijenjati ga u 'iregularne migracije'"]
[31,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.6. Nezakonite migracije i krijumčarenje ljudi","Predlaže se ujednačeno korištenje terminologije.","Prihvaćen","Tekst Plana će se terminološki uskladiti"]
[32,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","2. ANALIZA STANJA U PODRUČJU MIGRACIJA I AZILA,\n2.6. Nezakonite migracije i krijumčarenje ljudi","Izbjeglica i migrant nije istoznačan pojam, te sugeriramo dodati „i“ između izbjeglica i migrant.","Prihvaćen","Radi se o tipfeleru na str. 21."]
[33,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa","Predlaže se ovaj cilj proširiti i na radne migrante, čija je integracija u hrvatsko društvo i sprječavanje socijalne isključenosti od velike važnosti za upravljanje migracijama.","Nije prihvaćen","Strateški cilj „Poticanje zakonitih migracija i zakonitih načina dolazaka” smatramo dovoljno sveobuhvatnim. Integracija radnih migranata i mjere za sprječavanje njihove socijalne isključenosti već su obuhvaćeni u drugim dijelovima Plana, gdje se posebno referira na aktivnosti vezane uz integraciju."]
[34,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.1. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka - vanjska dimenzija","Smatramo da je u okviru aktivnosti potrebno dodatno naglasiti identifikaciju i brigu za osobe koje su bile žrtve krijumčara ljudi, osobito kada se radi o pripadnicima posebno ranjivih skupina. \nNadalje, iako cijenimo uviđanje potrebe zaštite žena i djece, ističemo kako se, prema definiciji iz Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti sve osobe koje su bile žrtve trgovanja ljudima smatraju ranjivim skupinama, ponajprije zbog činjenice da su bile žrtve teškog kaznenog djela. S obzirom na to, smatramo da je nužno unaprijediti postupke identifikacije i zaštite za sve žrtve trgovanja ljudima, te stoga nema potrebe posebno izdvajati pojedine skupine. Iz tih razloga predlažemo da se druga aktivnost razdvoji na dvije zasebne, kako bi tekst glasio:\nPoboljšanje postupaka identifikacije i zaštite osoba koje su bile u rukama krijumčara migranata, s posebnim naglaskom na ranjive skupine poput žena i djece. \nPoboljšanje postupaka identifikacije i zaštite svih žrtava trgovanja ljudima, uz dodatni razvoj mehanizama pravne i socijalne zaštite.","Nije prihvaćen","U Planu je već predviđeno unapređenje postupaka identifikacije i zaštite osoba koje su bile žrtve trgovanja ljudima, uz osiguranje odgovarajuće pravne i socijalne zaštite, uključujući sve ranjive skupine. Posebno izdvajanje žena i djece u ovoj aktivnosti nije potrebno, jer su sve osobe koje su bile žrtve trgovanja ljudima prepoznate kao ranjive skupine čime se osigurava njihova zaštita. Predložena podjela aktivnosti na dvije zasebne stavke ne mijenja sadržaj mjere niti dodaje novu vrijednost u provedbi."]
[35,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.1. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka - vanjska dimenzija","Pohvalno je što je Republika Hrvatska u Prijedlogu predvidjela istraživanje mogućnosti uključivanja u dobrovoljne programe preseljenja te razvoj komplementarnih puteva zakonitih dolazaka za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita. Međutim, smatramo kako je nužno ići korak dalje te osigurati konkretno uključivanje Hrvatske u takve programe.\nNadalje, kako bi se dodatno potaknulo zakonito i sigurno migriranje, potrebno je, uz osobe kojima je međunarodna zaštita odobrena, omogućiti komplementarne puteve zakonitih dolazaka i članovima njihovih obitelji koji možda sami ne ispunjavaju uvjete za traženje zaštite, primjerice putem učinkovitog sustava spajanja obitelji.\nKonačno, uz razvoj komplementarnih puteva, jednako je važna i njihova primjenjivost u praksi te uspostava operativnih mehanizama koji će omogućiti brzu i učinkovitu provedbu. Pozitivne iskorake koje je RH ostvarila posljednjim izmjenama Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti (ZMPZ) valja pohvaliti, no postoji značajan prostor za daljnje unapređenje.\nStoga predlažemo da se umjesto postojeće formulacije u Prijedlog uključi sljedeća:\n„Konkretno uključivanje Republike Hrvatske u dobrovoljne programe preseljenja te razvoj, operacionalizacija i brza primjena komplementarnih puteva zakonitih dolazaka za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita, kao i za članove njihovih obitelji.“","Djelomično prihvaćen","Uvažava se prijedlog da se aktivnosti prošire i na članove obitelji osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, čime se osigurava sveobuhvatan pristup komplementarnim putevima zakonitih dolazaka. Plan kao strateški dokument se ne može obvezivati na konkretno uključivanje Republike Hrvatske u dobrovoljne programe preseljenja, već će to ovisti o konkretnoj situaciji u sukladno Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti te Odluci Vlade Repulike Hrvatske. Iz tog razloga, formulacija zadržava istraživački i planerski karakter – „istraživanje mogućnosti uključivanja“ ."]
[36,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.1. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka - vanjska dimenzija","Bitno je naglasiti da se, prema praksi Europskog suda za ljudska prava (ESLJP), zabrana mučenja iz članka 3. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), a time i zabrana vraćanja osoba u zemlje u kojima im prijeti mučenje, nečovječno ili ponižavajuće postupanje, primjenjuje šire od samog prava na međunarodnu i supsidijarnu zaštitu.\n\nNa navedeno je nužno obratiti posebnu pozornost prilikom reguliranja postupaka povratka, osobito kada je riječ o zemljama poput Afganistana i Sirije, gdje trenutačna sigurnosna situacija i učestala kršenja ljudskih prava stvaraju visok rizik za osobe koje bi bile vraćene.","Primljeno na znanje","Slažemo se s komentarom CMS-a da zabrana mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja iz članka 3. EKLJP ima šire značenje od same zaštite iz prava na međunarodnu i supsidijarnu zaštitu. U Planu je stoga naglašeno da se prilikom postupaka povratka osobita pažnja mora posvetiti procjeni rizika za sve zemlje gdje trenutna sigurnosna situacija i učestala kršenja ljudskih prava stvaraju visok rizik. Takvim pristupom osigurava se usklađenost postupaka povratka s obvezama iz međunarodnog prava i standardima zaštite ljudskih prava."]
[37,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Smatramo nužnim da Mjera 4 obuhvati i izuzetno ozbiljna kaznena djela poput krijumčarenja ljudi, ropstva i stanja sličnih ropstvu, koja se vrlo često odnose upravo na migrantske radnike.\nU skladu s time predlažemo da se naziv mjere izmijeni kako slijedi:\n\"Borba protiv krijumčarenja, ropstva i stanja sličnih ropstvu migrantskih radnika te smanjenje njihovog iskorištavanja i nezakonitog zapošljavanja.\"\nTakođer predlažemo dodavanje sljedeće aktivnosti:\n\"Edukacija policijskih službenika i njihovo osnaživanje za rano prepoznavanje kaznenih djela krijumčarenja ljudi, ropstva i stanja sličnih ropstvu, kao i kaznenih djela protiv radnih odnosa i socijalnog osiguranja.\"\nPrema Izvješću Pučke pravobraniteljice za 2018. godinu, upućena je preporuka Ministarstvu unutarnjih poslova i Ravnateljstvu policije da, sukladno Zakonu o kaznenom postupku (ZKP), sve kaznene prijave prosljeđuju Državnom odvjetništvu kako bi se procijenilo radi li se o kaznenim djelima koja se progone po službenoj dužnosti. Međutim, unatoč toj preporuci, tijekom godina zaprimili smo više pritužbi korisnika koji su naveli kako policijski službenici i dalje ponekad odbijaju zaprimiti kaznene prijave, tvrdeći da se ne radi o djelima za koja se progoni po službenoj dužnosti ili čak da uopće ne postoji kazneno djelo — iako ZKP jasno propisuje da se kaznena prijava uvijek podnosi nadležnom državnom odvjetniku, a ako je podnesena policiji, ona ju je dužna zaprimiti i proslijediti. U jednom od prijavljenih slučajeva radilo se o djelu koje je imalo jasna obilježja trgovine ljudima. Ovakva praksa dovodi do toga da slučajevi teškog iskorištavanja ostaju neprocesuirani, a počinitelji ne snose zakonske posljedice.\nPosebno naglašavamo da je policija vrlo često prva institucija s kojom žrtve ovih kaznenih djela dolaze u kontakt, što dodatno potvrđuje nužnost njihove sustavne edukacije i osnaživanja kako bi bili u mogućnosti pravovremeno prepoznati kaznena djela, pravilno postupati te osigurati adekvatnu zaštitu.","Nije prihvaćen","U aktivnosti Mjere 4. Planom je predviđeno unaprjeđenje sustava zaštite i sankcioniranja svih oblika iskorištavanja migranata, uključujući i radne migrante, uz osiguranje poštivanja njihovih prava. Aktivnosti poput edukacije policijskih službenika i osnaživanja za rano prepoznavanje kaznenih djela već su predviđene u okviru mjera za jačanje kapaciteta sustava, a ujedno je i cilj osigurati da sve kaznene prijave budu pravilno proslijeđene nadležnim tijelima u skladu sa Zakonom o kaznenom postupku. Predložene formulacije se mogu koristiti kao dodatno pojašnjenje prioriteta Plana, bez izmjene temeljne strukture Mjere 4, kako bi se naglasila važnost sustavne edukacije i učinkovitog postupanja policijskih službenika te osigurala pravovremena zaštita žrtava teških kaznenih djela."]
[38,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Pod točkom 3.1.2., Mjera 3. — Osiguranje pravilne i brze primjene pravila o određivanju odgovorne države za ispitivanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, predlažemo dodati novu aktivnost:\n\n\"Razvijanje ciljanih informacija za tražitelje međunarodne zaštite, sukladno njihovoj dobi, te njihovo pravovremeno informiranje o pravima koja imaju kod određivanja odgovorne države.\"\n\nPravovremeno i jasno informiranje tražitelja međunarodne zaštite o njihovim pravima — primjerice, u vezi sa spajanjem obitelji s članovima koji zakonito borave u drugoj državi članici EU — ključno je za pravilno određivanje odgovorne države za ispitivanje zahtjeva. Time se osigurava zakonito i učinkovito provođenje postupka te se, posredno, doprinosi suzbijanju iregularnih sekundarnih migracijskih kretanja tražitelja međunarodne zaštite.\n\nOva je aktivnost posebno važna kada je riječ o tražiteljima međunarodne zaštite koji pripadaju ranjivim skupinama, primjerice djeci bez pratnje, kako bi se osiguralo ostvarivanje njihovih prava i pravovremena zaštita.","Nije prihvaćen","Plan već predviđa razvoj ciljanih informacija za tražitelje međunarodne zaštite o njihovim pravima, obvezama i posljedicama neovlaštenih kretanja. Dodatni prijedlog da se naglasi pravovremeno informiranje u postupcima određivanja odgovorne države članice, osobito u odnosu na ranjive skupine, uzet će se u obzir u provedbi ove aktivnosti, ali neće biti posebno ugrađen kao nova aktivnost, kako se ne bi duplicirale mjere."]
[39,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Smatramo da je, uz kontinuirano zapošljavanje osoblja za provođenje dublinskih pravila, prihvat i obradu zahtjeva za međunarodnu zaštitu, iznimno važno i njihovo stalno educiranje — primjerice o situacijama u zemljama podrijetla, specifičnim potrebama tražitelja zaštite, komunikaciji s osobama koje su preživjele traume te međunarodnim i nacionalnim standardima zaštite ljudskih prava — kako bi se osigurala kvalitetna, učinkovita i pravno utemeljena obrada zahtjeva.\n\nIz tog razloga predlažemo da se Aktivnost iz Mjere 2. — Povećanje ljudskih resursa kroz obuku i zapošljavanje stručnjaka preformulira na sljedeći način:\n\n\"Kontinuirano zapošljavanje i edukacija osoblja za provođenje dublinskih pravila, prihvat i obradu zahtjeva za međunarodnu zaštitu.\"","Prihvaćen","Prijedlog je prihvaćen te će se aktivnost dopuniti u odnosu na edukaciju službenika za provođenje dublinskih pravila, prihvat i obradu zahtjeva za međunarodnu zaštitu."]
[40,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","U odnosu na Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija, vezano za Mjeru 1: Kontinuirano unapređivanje infrastrukture i smještajnih kapaciteta prihvatilišta za tražitelje azila, uključujući smještaj maloljetnika bez pratnje, kao aktivnost je navedeno povećanje kapaciteta za smještaj maloljetnika i drugih ranjivih skupina. Podsjećamo kako Direktiva o utvrđivanju standarda za prihvat tražitelja međunarodne zaštite navodi da uvjeti prihvata trebaju biti prilagođeni posebnoj situaciji maloljetnika, bilo bez pratnje ili unutar obitelji, i njihovim posebnim potrebama u vezi s prihvatom, vodeći računa o njihovoj sigurnosti, uključujući sigurnost u pogledu seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, tjelesnoj i psihološkoj skrbi te trebaju biti pruženi na način kojim se potiče opći razvoj maloljetnika. Djeci je potrebno pružiti siguran i primjeren smještaj, kao i potrebne službe za podršku kako bi se osigurala zaštita najboljeg interesa i dobrobiti djeteta. Zadržanim obiteljima potrebno je osigurati odvojen smještaj koji jamči odgovarajuću privatnost, a također da se obitelji s maloljetnicima smještaju u objektima za zadržavanje prilagođenima potrebama maloljetnika. Pravobraniteljica za djecu još jednom podsjeća kako zadržavanje djece nikad nije u najboljem interesu djeteta, predstavlja kršenje prava djeteta i treba ga izbjegavati.  Dodajemo kako Direktiva o prihvatu navodi da se djecu bez pratnje smješta u obiteljsko okruženje odnosno s odraslim srodnicima ili u udomiteljsku obitelj odnosno u centar za smještaj s posebnim mogućnostima zbrinjavanja maloljetnika i u druge smještajne objekte prikladne za maloljetnike. U tom smislu podsjećamo na potrebu provođenja aktivnosti jačanja programa podrške udomiteljima i djeci u udomiteljskim obiteljima kako bi se, s obzirom na njihove specifične potrebe potaknuo interes za smještaj djece bez pratnje. \nU odnosu na Mjeru 2: Povećanje ljudskih resursa kroz obuku i zapošljavanje stručnjaka, podsjećamo na odredbe Direktive o prihvatu u kojoj se navodi da, kada se zadržavaju maloljetnici bez pratnje, smještaju se u objekte prilagođene za smještaj maloljetnika bez pratnje. Takvi objekti raspolažu osobljem koje je kvalificirano za zaštitu prava maloljetnika bez pratnje i zadovoljavanje njihovih potreba. Podsjećamo kako se djeca bez pratnje  smještaju u prihvatne centre ustanova socijalne skrbi za djecu s problemima u ponašanju te sva djeca borave u istom prostoru, unatoč tome što su dovedeni u prihvat iz različitih razloga i problema Takav je smještaj ujedno i izazov za odgajatelje. Osim manjka prostornog kapaciteta i nedostatne popratne dokumentacije, nepravovremena rješenja o smještaju nadležnih PU HZSR-a stvaraju poteškoće u pružanju personalizirane skrbi i prilagođenog pristupa svakom djetetu.","Djelomično prihvaćen","Planom je već predviđeno povećanje kapaciteta za smještaj maloljetnika i drugih ranjivih skupina, uz obvezu poštivanja relevantnih odredbi Direktive o uvjetima prihvata tražitelja međunarodne zaštite. Sukladno tome, aktivnosti će se provoditi na način da uvjeti smještaja budu primjereni posebnoj situaciji maloljetnika, uključujući sigurnost, tjelesnu i psihološku skrb te podršku razvoju djeteta.\nU odnosu na zadržavanje maloljetnika, naglašavamo da se ono primjenjuje isključivo kao krajnja mjera i u najkraćem mogućem trajanju, uz poštivanje načela najboljeg interesa djeteta.\n\nDodatno, prijedlog o jačanju programa podrške udomiteljima i djeci u udomiteljskim obiteljima ocjenjujemo važnim. Njegova puna provedba zahtijeva suradnju i koordinaciju s nadležnim tijelima socijalne skrbi, te će se kao takva uzeti u obzir pri implementaciji mjera Plana. Što se tiče prijedloga vezanih uz ljudske resurse i specijalizirano osoblje, Planom je već predviđeno kontinuirano zapošljavanje i edukacija stručnjaka za rad s ranjivim skupinama, uključujući maloljetnike bez pratnje. Time se osigurava razvoj kadrovskih kapaciteta potrebnih za kvalitetan i individualiziran pristup svakom djetetu."]
[41,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Mjerom 5. iz dijela 3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija predviđa se učinkovito upravljanje povratcima uz puno poštovanje temeljnih prava. Ta mjera sadrži aktivnost jačanja informiranja o mogućnosti korištenja pravne pomoći. Potrebno je, međutim, uvrstiti informiranje i o drugim pravima. Naime, tijekom NMP obilazaka svih prihvatnih centara provedenih u 2024. godini, rezultati anonimnog anketiranja smještenih osoba pokazali su da one nisu dovoljno informirane o svojim pravima tijekom boravka u centru. Na primjer, prema odgovorima, u Centru Trilj 86,5% osoba navelo je da nije bilo informirano o pravu na kontakt s ambasadom ili konzulatom, a samo 17,8% izjavilo je da mogu telefonski kontaktirati odvjetnika, obitelj ili prijatelje, dok su ostali naveli različite razloge zbog kojih im to nije bilo omogućeno. Slično je i u drugim centrima, a posebno zabrinjava što mnoge smještene osobe navode da niti ne znaju razloge smještaja u centar, niti koliko će dugo biti lišeni slobode. U Centru Ježevo 39,1% anketiranih izjavilo je da ne razumije osoblje koje im se obraća, a slično je i u Trilju i Tovarniku. Stoga smo u Izvješću za 2024. godinu preporučili da se informacije o pravima smještenih osoba istaknu na vidljiv i razumljiv način, koristeći, između ostalog, slikovne i audio tehnike poput plakata, info letaka ili video-displeja. Osim toga, važno je osigurati uslugu prevođenja u centrima, kako bi se smještenim osobama omogućilo da budu informirane o svojim pravima i obvezama, te kako bi se spriječili problemi u komunikaciji s osobljem. Stoga smo preporučili da se tiskane informacije o pravima prevedu na što više jezika kojima se stranci koriste te osigura prevođenje za sve postupke koji se provode.. \n\nNadalje, u okviru iste mjere predlažemo uvrstiti aktivnosti kojima bi se širem krugu organizacija civilnog društva omogućio rad u prihvatnim centrima za strance. Naime, tijekom NPM obilazaka utvrdili smo da se OCD-ima ulazak u centre i dalje uvjetuje potpisanim sporazumom o suradnji, koji jedino ima HCK, iako Direktiva 2008/115/EZ jamči mogućnost posjećivanja centara domaćim i međunarodnim nevladinim organizacijama. U sva tri centra omogućen je pristup bez sporazuma o suradnji jedino UNHCR-u, čiji se pristup temelji na mandatu organizacije, no pomoć pruža isključivo tražiteljima međunarodne zaštite, ne i iregularnim migrantima.  Podaci za 2024. kojima raspolažemo ukazuju da su Centar Ježevo predstavnici HCK posjećivali svaki četvrtak, a predstavnici UNHCR jednom u tri  mjeseca.  Međutim, u Centru Tovarnik, do lipnja 2024. godine,  HCK je bio prisutan u dva navrata, a UNHCR-a jednom. Centar u Trilju tijekom 2024. godine imao je četiri posjeta predstavnika HCK i jadan UNHCR-a. Stoga smatramo važnim omogućiti ulazak u centre i širem krugu dionika, osobito OCD-ima koji pružaju dodatnu podršku, pravnu pomoć, organiziraju edukacije, radionice, igraonice za djecu i sl., što je bila preporuka i u Izvješću pučke pravobraniteljice za 2022. i 2024. godinu.","Primljeno na znanje","Smatramo ove prijedloge važnima za unapređenje informiranja i podrške smještenim osobama. Predložene aktivnosti mogu se koristiti kao dodatno pojašnjenje postojećih mjera unutar Plana, bez potrebe za izmjenom temeljne strukture"]
[42,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Prijedlog da se koristi izraz migranti bez obzira na njihov status, bez navođenja distinkcije između zakonitih i nezakonitih migranata.","Nije prihvaćen","Razlikovanje između zakonitih i nezakonitih migranata potrebno je zadržati jer se radi o osobama koje imaju različit pravni status i razinu prava, što utječe i na njihov položaj na tržištu rada te izloženost iskorištavanju. Također, ovakva formulacija usklađena je s relevantnim propisima Europske unije i nacionalnim zakonodavstvom, koji različito reguliraju radno iskorištavanje zakonitih i nezakonitih migranata"]
[43,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Predlaže se da se jasnije odredi način na koji će se način ciljane informacije prenijeti krajnjim korisnicima, primjerice putem letaka, postera ili drugih odgovarajućih komunikacijskih kanala, kako bi se osigurao učinkovit prijenos informacija o pravima, obvezama i posljedicama neovlaštenih kretanja.","Nije prihvaćen","U uvodnom tekstu Plana ciljano informiranje već je prepoznato kao važna preventivna mjera za smanjenje rizika. Detalji o provedbenim aktivnostima (primjerice, korištenje letaka, postera ili drugih komunikacijskih kanala) bit će razrađeni u provedbenim planovima i operativnim dokumentima, koji se donose u suradnji s relevantnim dionicima"]
[44,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.1. Učinkovito upravljanje sustavom azila i migracija s ciljem smanjenja migracijskog pritiska na temelju sveobuhvatnog pristupa,\n3.1.2. Preventivne mjere za smanjenje rizika od migracijskih pritisaka – unutarnja dimenzija","Pozdravljamo prepoznavanje potrebe za povećanjem kapaciteta za smještaj maloljetnika i ranjivih skupina, no važno je naglasiti da povećanje kapaciteta ne znači nužno i povećanje broja smještajnih mjesta, već osiguranje adekvatnih smještajnih kapaciteta koji su specifično prilagođeni potrebama maloljetnika bez pratnje i drugih ranjivih skupina. S tim u vezi, podsjećamo na inicijativu za uspostavu centralnog mjesta i modela specijalizirane skrbi za djecu bez pratnje, uz multidisciplinarni tim i usklađene standarde koji omogućuju pružanje psihosocijalne podrške, zaštite i razvoja ove djece. Takav pristup omogućava stvaranje sigurnog, podržavajućeg okruženja u kojem djeca bez pratnje mogu primiti odgovarajuću zaštitu i potrebnu podršku za njihov razvoj.\nTakođer, od ključne je važnosti razvoj sustavne edukacije potencijalnih udomitelja, kao jednog od ključnih oblika skrbi za djecu bez pratnje i druge ranjive skupine, usklađene s načelima najboljeg interesa djeteta.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nPovećanje i diversifikacija smještajnih kapaciteta za djecu bez pratnje i druge ranjive skupine, s naglaskom na razvoj adekvatnih i specijaliziranih smještajnih jedinica koje odgovaraju specifičnim potrebama ove skupine, te senzibilizaciju i sustavnu edukaciju udomitelja kako bi se osigurali odgovarajući oblici alternativnog smještaja, usklađeni s načelima najboljeg interesa djeteta.","Djelomično prihvaćen","U Planu je već predviđeno povećanje kapaciteta za smještaj maloljetnika i ranjivih skupina, što obuhvaća i potrebu za adekvatnim smještajnim jedinicama prilagođenim specifičnim potrebama djece bez pratnje. Dodatno pojašnjenje HPC-a o diversifikaciji smještajnih kapaciteta i sustavnoj edukaciji udomitelja može se koristiti kao smjernica za daljnje planiranje i provedbu aktivnosti, bez potrebe za izmjenom temeljne strukture Mjere 1 i navedenih aktivnosti."]
[45,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","U dijelu 3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU ističe se da je, s obzirom na sve veći migracijski pritisak na vanjske granice, potrebno implementirati usklađene i humane politike koje omogućuju zaštitu onih koji bježe od progona, rata i drugih oblika nasilja. Osim tih skupina ljudi navedene politike bi trebale obuhvatiti i druge ranjive skupine, poput žrtava trgovanja ljudima. Nadalje, u okviru mjere 2. Povećanje interoperabilnosti i modernizacije informacijskih sustava iz dijela 3.2.1. potrebno je unijeti aktivnosti čiji je cilj smanjivanje odnosno sprječavanje rizika od kršenja ljudskih prava. Naime, aktivnosti iz te mjere odnose se na korištenje velikih baza podataka Eurodac, SIS, VIS, ETIAS, EES i ECRIS. S obzirom da ti sustavi sadrže (odnosno sadržavat će) brojne osobne podatke, a imajući u vidu i njihovu interoperabilnost, postoje nezanemarivi rizici kršenja temeljnih prava, poput prava na poštivanje privatnog i obiteljskog života, zaštitu osobnih podataka, azil, zaštitu u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, nediskriminaciju, djelotvoran pravni lijek, ljudsko dostojanstvo te prava djeteta. Stoga bi aktivnosti trebale osigurati pravna jamstva protiv kršenja temeljnih prava, a potrebno je omogućiti i učinkoviti nadzor nad korištenjem podataka iz tih sustava. Nadalje, u okviru mjere 3. iz istog dijela (3.2.1.) predviđa se aktivnost punog poštivanja prava na pristup međunarodnoj zaštiti.  Predlažemo konkretizirati ovu aktivnost, a s obzirom na navode o onemogućavanju pristupa međunarodnoj zaštiti. Pri tome, treba imati na umu da je u postupku izvršenja presude M.H.  i drugi protiv Hrvatske Europskog suda za ljudska prava (br. zahtjeva 15670/18 i 43115/18) još uvijek aktualan nadzor OMVE-a nad općim mjerama koje se odnose na povredu članka 4. Protokola 4. uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.","Djelomično prihvaćen","U Planu je naglašena potreba za implementacijom usklađenih i humanih politika na vanjskim granicama EU, s posebnim fokusom na zaštitu osoba koje bježe od progona, rata i nasilja, što uključuje i ranjive skupine poput žrtava trgovanja ljudima. Dodatno pojašnjenje o pravnim jamstvima i nadzoru nad korištenjem podataka iz interoperabilnih informacijskih sustava (Eurodac, SIS, VIS, ETIAS, EES, ECRIS) korisno je za unaprjeđenje mjera zaštite temeljnih prava, ali njihova detaljna primjena zahtijeva koordinaciju s nadležnim tijelima i regulatorima zaštite podataka te se stoga ne implementira kao nova aktivnost u samom Planu.\n\nŠto se tiče pristupa međunarodnoj zaštiti, aktivnost o punom poštivanju prava na pristup ostaje u Planu, uz dodatnu pažnju na situacije poput onemogućavanja pristupa, uzimajući u obzir aktualni nadzor Europskog suda za ljudska prava u predmetu M.H. i drugi protiv Hrvatske. Dodatne konkretizacije će se primjenjivati kroz operativne smjernice i interne procedure."]
[46,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Predlaže se jasnije objasniti pojam „stabilnost“.","Nije prihvaćen","Pojam „stabilnost“ u Plan je uključen u kontekstu sigurnosti i zaštite temeljnih prava I ovdje se koristi u općem kontekstu i ne planira se dodatno pojašnjavati, budući da je tekst Plana namijenjen strateškom prikazu i nije moguće detaljno objašnjavati svaku pojedinu riječ ili termin."]
[47,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","U dijelu 3.2.1., u okviru mjere 3. Poštivanje temeljnih prava i osiguravanje humanitarnog prihvata predviđa se provođenje i unaprjeđivanje nezavisnog mehanizma nadzora postupanja policijskih službenika Ministarstva unutarnjih poslova u području nezakonitih migracija. Međutim, potrebno je dodatno konkretizirati na koji način se taj nadzor planira provoditi i unaprijediti, a što predlažemo učiniti u skladu sa smjernicama Agencije EU za temeljna prava (FRA) o praćenju temeljnih prava tijekom dubinske provjere i postupaka azila na granici (Vodič o nacionalnim neovisnim mehanizmima). S obzirom na razloge koji su doveli do uspostave ovog mehanizma – ponavljane i ozbiljne pritužbe na nezakonite prakse, osobito tzv. pushback postupanja – sama najava unaprjeđenja nadzora nije dovoljna bez jasnog definiranja mjera, ciljeva i provedbenih mehanizama. Naime, s obzirom na važnost zaštite i poštivanja temeljnih prava, osobito kada je riječ o postupanju prema osobama u ranjivim situacijama, iznimno je važno da predviđene mjere ne ostanu na razini općih načela, već da budu jasno razrađene, provedive i mjerljive. Također, ukazujemo da nezavisni mehanizam nadzora nije jedini mehanizam koji nadzire postupanje policijski službenika, već postoje i druga tijela i institucije s tom zadaćom, uključujući instituciju pučke pravobraniteljice, te bi i u pogledu njih trebalo uvrstiti mjere usmjerene na suradnju.","Nije prihvaćen","Plan kao mjeru definira Provođenje i unaprjeđivanje nezavisnog mehanizma nadzora postupanja policijskih službenika u području nezakonitih migracija, dok će se kroz zakonski propis o strancima detaljnije razraditi i definriati buduće funkcioniranje mehanizma, pri ćemu će se voditi računa i o smjernicama FRA."]
[48,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Predlaže se dodati suradnju s organizacijama civilnog društva pružaju podršku u ostvarivanju prava na pristup međunarodnoj zaštiti.","Nije prihvaćen","Aktivnosti u okviru ove mjere već obuhvaćaju suradnju sa svim relevantnim dionicima, uključujući organizacije civilnog društva, osobito kroz puno poštivanje prava na pristup međunarodnoj zaštiti te jačanje kapaciteta za pravilnu identifikaciju i upućivanje ranjivih skupina."]
[49,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Predlaže se da se jasnije definiraju tijela među kojima će se razmjenjivati informacije, s ciljem osiguravanja učinkovitosti i ekonomičnosti postupaka, te pružanja potpunih i pravodobnih podataka potrebnih za uspješno provođenje postupaka.","Djelomično prihvaćen","Smatra se važnim osigurati učinkovitost i pravodobnost razmjene informacija, no detaljna specifikacija svih tijela uključenih u razmjenu podataka neće se navoditi u Planu, već će se razrada i operativna koordinacija definirati u provedbenim dokumentima i internim procedurama nadležnih tijela."]
[50,"JULIETTE FRANCINE NICOLE DELESCLUSE","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Pod 3.2.1. Mjera 3 umjesto rečenice\"- Poduzimanje aktivnosti radi jačanja kapaciteta za pravilnu identifikaciju i upućivanje ranjivih skupina.\" predlažemo \"- Poduzimanje aktivnosti radi jačanja kapaciteta za pravilnu identifikaciju i upućivanje ranjivih skupina koje uključuju djecu i maloljetnike bez pratnje, trudnice, starije osobe, nemoćne i teško bolesne osobe, osobe s invaliditetom, osobe s duševnim smetnjama, osobe lišene poslovne sposobnosti, samohrane roditelje s maloljetnom djecom, žrtve trgovanja ljudima, mučenja, silovanja, rodno uvjetovanog nasilja i pripadnike LGBTIQ+ skupine.\"","Nije prihvaćen","Radi preglednosti teksta Plana zadržat će se sažeta formulacija, umjesto taksativnog navođenja. Pri provedbi mjere, kroz podzakonske akte i smjernice, razradit će se detaljna razrada svih kategorija ranjivih skupina koje su obuhvaćene nacionalnim i europskim propisima"]
[51,"IVICA ŠPILJAR","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Poštovani,\n\nrazmatrajući određena postupanja i sudsku praksu, te svijest i namjeru kod određenih postupanja osumnjičenika, a vezano za sumnju u počinjenje kaznenog djela opisanog u članku 326. Kaznenog zakona, te tumačenja određenog postupanja temeljenog ne na praksi postupanja policijskih službenika, već na argumentiranom tumačenju osvrćući se na pozitivno pravo i primjenu učinkovite i svrsi razmjerne primjene vladavine prava, smatram da bi trebalo doći do drugačije primjene propisa.\n\nUzimajući u obzir moguće slučajeve pomaganja ili pomoći državljanima trećih zemalja u nezakonitom prelasku, tranzitu i boravku u Republici Hrvatskoj, nailazi se na primjenu dvije različite odredbe u dva različita propisa. Naime, Kazneni zakon u svojoj odredbi članka 326. stavku 1. propisuje da tko iz koristoljublja omogući ili pomogne drugoj osobi nedozvoljeno ući, izići, kretati se ili boraviti u Republici Hrvatskoj ili drugoj državi članici Europske unije ili potpisnici Šengenskog sporazuma, kazniti će se kaznom zatvora od jedne do osam godina. Navedeno je opis lakše kvalifikacije navedenog kaznenog djela. Sa druge strane, Zakon o strancima u svojoj odredbi članka 53. stavka 1. propisuje da je zabranjeno pomaganje i pokušaj pomaganja državljaninu treće zemlje u nezakonitom prelasku vanjske granice, u tranzitu preko državnog područja ako je državljanin treće zemlje nezakonito ušao u Republiku Hrvatsku te u nezakonitom boravku. Samim time kroz kaznenu odredbu članka 249. stavku 8. Zakona o strancima, propisano je da će se kaznom zatvora do 60 dana ili novčanom kaznom u iznosu od 3000,00 eura za svakog potpomognutog državljanina treće zemlje kazniti fizička osoba koja pomaže ili pokuša pomoći državljaninu treće zemlje u nezakonitom prelasku, tranzitu i nezakonitom boravku u Republici Hrvatskoj.\n\nS osvrtom na trenutni problem pojačanog pritiska na suzbijanje počinjenja nezakonitih prelaska, boravka i tranzita na području Republike Hrvatske, statistika pokazuje da je riječ o osobama počiniteljima koje izjavljuju da dolaze iz trećih zemalja, ali za to nemaju vjerodostojnu ispravu kojom dokazuju svoje državljanstvo. Gore navedena odredba KZ-a propisuje odredbu vezano za riječi „drugoj osobi“, nevezano o kojoj osobi se radi vezano za državljanstvo, dok navedena odredba ZOS-a izričito propisuje pomaganje državljanima trećih zemalja.\n\nS obzirom na navedeno, smatram da postoji potreba drugačijeg tumačenja postupanja u svezi primjene navedenih odredbi navedenih propisa i to na način razmatranja pitanja može li se primjenjivati spomenuta odredba ZOS-a, ako sa argumentiranim dokazom ne možemo utvrditi čijeg je državljanstva osoba kojoj se nedozvoljeno pomaže u pogledu nezakonitog prelaska državne granice, boravka i tranzita preko područja Republike Hrvatske. Počinitelj kod navedene kažnjive radnje pomaganja, također ne može znati čijeg državljanstva je osoba kojoj pomaže u nedozvoljenim radnjama. Po vlastitom mišljenju učinkovitija bi mi bila primjena odredbe KZ-a. Upravo ta odredba članka 326. KZ-a ne propisuje izričito državljanstvo treće zemlje, već je riječ o svakoj osobi, nevezano za državljanstvo.\n\nIsto tako, kod slučajeva TAXI prijevoza gdje prijevoznik počinitelj koristi aplikaciju, primjera radi „bolt“, ali nema valjani ugovor za područje primjene usluge prijevoza, može li se i ta korištena aplikacija uzeti u obzir za kvalifikaciju kažnjive radnje pomaganja u nezakonitom prelasku, boravku i tranzitu, razmatrajući kvalifikaciju prekršaj ili kazneno djelo. Mišljenja sam da ako prijevoznik počinitelj i koristi navedenu aplikaciju, ali je svjestan i zna da ne posjeduje valjani ugovor za područje primjene istog tog ugovora i primjene usluge prijevoza, ne može se uzeti isključivo u obzir taj oblik kvalifikacije isključivo u vidu prekršaja. Naime, počinitelj zna da ne posjeduje važeći ugovor za određeno područje primjene usluge prijevoza. To je kvalifikacija prekršaja sukladno Zakonu o prijevozu u cestovnom prijevozu (članak 48. stavak 1.), pa da i nije riječ o prijevozu osoba koje se dovode u vezu počinjenja nezakonitog prelaska, boravka ili tranzita. Smatram da osoba koja vrši prijevoz osoba, pa i s upaljenom aplikacijom, ali bez važećeg ugovora o radu s područnom primjenom usluge prijevoza na xy području, ne bi se trebala dovesti u vezu s počinjenjem prekršaja, već kaznenog djela. Smatram da počinitelj prezentiranja sebe kao osobe koja posjeduje licencu i ugovor za samo određeno područje namjerno zloupotrebljava taj položaj a kako bi izbjegao kaznenu odgovornost. \n\nObrazloženje za navedeno nalazi se u vlastitom tumačenju neprihvaćanja ugovora kojeg osoba prijevoznik nema za navedeno područje. Takva osoba ima važeći ugovor za drugo područje pružanja usluge prijevoza i to nam nije bitno jer nas ne zanima ugovor koji se ne odnosi na naše područje, odnosno nevažeći je u pogledu primjene. Bitnija nam je konstatacija da osoba nema ugovor za pružanje usluge na xy području. Samim time osoba koja prevozi druge osobe koje se dovode u vezu s nezakonitim ulascima, boravku ili tranzitu, ne može niti imati valjani dokaz zakonitog prijevoza zbog neposjedovanja potrebnog Ugovora, pa i s upaljenom aplikacijom na mobitelu jer aplikacija nije valjani dokaz isprave koja daje za pravo pružanja usluge prijevoza. I tu mi je učinkovitija i pravilnija primjena odredbe KZ-a umjesto ZOS-a. Zakon o prijevozu u cestovnom prometu orjentira se na važnost usluge prijevoza, način i primjenu, a KZ na počinjenje kaznenog djela, što govori o dva različita područja primjene zakona, samim time i na drugačije kvalifikacije kažnjivih radnji. Kod zatjecanja u nezakonitom prijevozu osoba, potrebnije je tumačenje primjene odredbi KZ-a i ZOS-a, od usmjeravanja pažnje na ispitivanje zakonitosti usluge prijevoza. Na tom tragu smatram da bi se i kvalitetnije obrazložila postupanja kroz optužne prijedloge ili kaznene prijave, a samim time utjecalo ili mijenjalo sudsku praksu na bolje.\n\nNadalje, osoba koja se i odazove pozivu za prijevoz, prilikom dolaska do osoba koje traže prijevoz, pa uvjeravanjem da je riječ o potencijalnim tkz. migrantima zbog, primjera radi, prljave odjeće i obuće, služenja jezikom drugih država, većim brojem osoba zatečenih na jednom mjestu, itd., istom prilikom može i treba znati da je riječ o osobama sumnjivih namjera. Prihvaćanjem toga, pa svjesnim i namjernim dopuštanjem ulaska takvih osoba u vozilo te njihova prijevoza, osoba prijevoznik svjesno i namjerno čini kažnjivu radnju, te se po vlastitom mišljenju ne bi smjelo tumačiti da osoba nije znala koga vozi. Prvotno, riječ je o osobama koje izgledom i govorom ukazuju na sumnju u počinjenje nezakonitog ulaska, boravka i tranzita, pa se namjerno pristaje na prijevoz takvih osoba. Isto tako, svjesnim i namjernim takvim postupanjem, a znajući da se ne posjeduje valjani ugovor o prijevozu osoba, pristaje se na počinjenje kažnjive radnje u vidu „pomaganja“, odnosno počinjenja kaznenog djela kao teže kvalifikacije nedopuštene radnje.\n\nS obzirom na navedeno, molio bih uputu o postupanju u spornim slučajevima s argumentiranim obrazloženjima za različite kvalifikacije kažnjivih radnji u vidu prekršaja ili kaznenog djela. Ja osobno smatram da neposjedovanje valjanog ugovora nije vjerodostojni dokaz obavljanja usluge prijevoza iz razloga neposjedovanja za određeno područje primjene. Samim time nema niti zakonite podloge za pružanjem usluge prijevoza, pa i u slučaju upaljene aplikacije „bolt“. Zbog toga više težim kvalifikaciji kaznenog djela naspram kvalifikaciji počinjenja prekršaja. \n\nSa pozicije kroz rad policijskog službenika za zaštitu državne granice nije toliko navedeno bitno, ali je bitno kroz utjecaj na počinitelje koji namjerno zloupotrebljavaju moguća pogrešna tumačenja primjene odredbi propisa, pa izbjegnu kaznenu odgovornost vođenjem prekršajnog postupka umjesto kaznenog, a prisutna je svijest i namjera prihvaćanja prijevoza osoba u nezakonitom ulasku, boravku i tranzitu. Isto tako smatram da u preciznijem obrazloženjima mogućih kaznenih prijava utjecalo bi se i na točniju sudsku praksu uzimajući u obzir stvarnu svijest i namjeru počinitelja navedenih kažnjivih radnji.\n\nNa navedeni način kroz međuresornu suradnju državnih tijela smatram da bi se učinkovitije djelovalo na sprječavanju krijumčarenja osoba.","Primljeno na znanje","Komentar se odnosi na tumačenje kaznenopravnih i prekršajnopravnih odredbi Kaznenog zakona i Zakona o strancima, što nije predmet Plana upravljanja migracijama i azilom. Plan je strateški dokument kojim se definiraju ciljevi i mjere upravljanja migracijama i azilom, a ne instrument za normativno tumačenje ili izmjene kaznenih i prekršajnih propisa."]
[52,"IVICA ŠPILJAR","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Poštovani,\n\npotrebno je provesti edukaciju policijskih službenika kroz osnovni program tečaja engleskog jezika iz razloga potrebe korištenja istog u komunikaciji s zatečenim osobama koje se zateknu duboko u šumama na području RH. Navedeno je važno zbog uspostave kvalitetne interakcije s zatečenim osobama i to u postupku samog zatjecanja takvih osoba koje mogu biti i počinitelji raznih kaznenih djela i prekršaja. Kvalitetnom komunikacijom ipak bi se pružila jedna doza sigurnosti i opreza prilikom određenih postupanja.","Nije prihvaćen","Konkretne potrebe za učenjem osnovne razine engleskog jezika, kao i druge potrebe za stručnim obrazovanjem i dopunskim stručnim usavršavanjem potrebno je artikulirati kroz Plan policijskog obrazovanja\nKoji se donosi na godišnjoj razini za Minsitarstvo untuarnjih poslova i kojim se planira obrazovanje i školovanje, specijalizacija, stručno osposobljavanje i usavršavanje policijskih službenika."]
[53,"IVICA ŠPILJAR","3.2. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU,\n3.2.1. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama EU","Poštovani,\nkroz mjeru jačanja infrastrukture i tehničkih kapaciteta potrebno je provesti opremanje policijskih službenika koji rade na poslovima nadzora državne granice na način osiguravanja službene odore na zaduženju i to u zelenoj ili maslinastoj boji. Praksa postupanja govori o tome da su policijski službenici prilikom provođenja aktivnosti sprječavanja nezakonitih prelazaka preko državne granice uočljivi, te na taj način je otežano vrijeme reakcije postupanja prema osobama koje se dovode u vezu počinjenja nezakonitih ulazaka u RH imajući u vidu da isti se daju u bijeg kada uoče policijske službenike. Isto tako takve osobe koriste mobitele i razne aplikacije koje koriste u kretanju preko područja RH (šume). Kroz navedene aplikacije mogu točno zabilježiti pozicije senzorskih kamera koje se postavljaju sa ciljem uočavanja takvih osoba, te takva uočavanja takve osobe na jednostavan način prenose između sebe pinganjem lokacija, što za posljedicu ima promjenu rute kretanja. Navedeno predstavlja problem zbog nedostatka dovoljnog broja tehničkih pomagala (senzorske kamere, ručni termovizijski uređaji, itd.). Isto tako, imajući u obzir nedostatak pokrivenosti telekomunikacijske mreže na području uz vanjsku granicu, postoji potreba pješačkih ophodnji od strane policijskih službenika. U skladu sa time postoji i navedena potreba za opremanjem u vidu službene odore u zelenoj ili maslinastoj boji, kao i u osiguravanju kvalitetnije službene obuće. Trenutno se koriste službene čizme marke \"Jelen\" koje su iznimno teške uzimajući u obzir potrebu pješačkih ophodnji i praćenja tragova koji ukazuju na nezakonite migracije kroz područje RH, dok su primjerice čizme marke \"Haix\" daleko kvalitetnije, ugodnije i lakše.\n\nTakođer je potrebno osigurati dovoljni broj policijskih službenika na poslovima zaštite državne granice, te uspostaviti kvalitetnu reorganizaciju s kojom bi se smanjio broj obavljanja poslova kontrole državne granice, dovođenja na sud uhićenika, izvršenje raznih osiguranja, itd. a od strane policijskih službenika za zaštitu državne granice. Zbog navedenog problema ne postoji dovoljan broj potrebnih službenika koji vrše kvalitetan, učinkovit i svrsihodan nadzor i zaštitu državne granice, a samim time raste i broj potencijalnih nezakonitih kretanja preko područja RH, bilo u vidu pješačenja ili u vidu krijumčarenja osoba. Isto tako potrebno je provesti učinkovitu selekciju i službenicima kod kojih postoji manji opseg motivacije za radom na zaštiti državne granice ponuditi druga rješenja, ili jednostavno premjestiti na poslove kod kojih postoji nedostatak službenika. Praksa je takva da se oni policijski službenici koji posjeduju znanja i vještine kretanja i boravka u prirodi, praćenja tragova, te koji posjeduju određenu razinu tjelesne pripremljenosti često stavljaju sukladno potrebama na poslove kontrole državne granice, na poslove dovođenja uhićenika na sud, itd., dok se određeni službenici ne koriste na navedenim poslovima a izostao je traženi rezultat rada.","Nije prihvaćen","Plan je strateški dokument kojim se definiraju ciljevi i mjere upravljanja migracijama i azilom, te se ovim Planom ne mogu navoditi konkretne izmjene u sastavu ili boji policijske odorekao ni navoditi sva tehnička oprema koja će se nabavljati."]
[54,"PUČKI PRAVOBRANITELJ","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije","U dijelu 3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije – potrebno je unijeti aktivnosti s ciljem omogućavanja rada u prihvatilištima za tražitelje međunarodne zaštite širem krugu organizacija civilnog društva. U Izvješću pučke pravobraniteljice za 2023. godinu preporučili smo da se OCD-ima omogući ulazak u objekte prihvatilišta, što je bilo privremeno ograničeno uvođenjem mjera tijekom epidemije. Iako je MUP naveo da je (nekim) organizacijama omogućen pristup, sukladno potrebama tražitelja i odgovarajućim prostornim uvjetima, dok druge mogu provoditi aktivnosti u vlastitim prostorijama, zainteresirani OCD-i ukazuju da bi, s obzirom na potrebe tražitelja koji im se obraćaju, lakše mogli pružati im pomoć i podršku u samim prihvatilištima, osobito besplatnu pravnu pomoć, a slijedom čega smo istu preporuku ponovili i u Izvješću pučke pravobraniteljice za 2024. godinu.","Nije prihvaćen","Suradnja s organizacijama civilnog društva u pružanju podrške tražiteljima međunarodne zaštite već je omogućena kroz postojeći okvir i predviđene aktivnosti u Planu, a pristup OCD-a prihvatilištima regulira se sukladno prostornim uvjetima i potrebama korisnika. Stoga smatramo kako to nije potrebno posebno navoditi kao dodatnu aktivnost"]
[55,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Podržavamo komentar Pučke pravobraniteljice kojim se naglašava potreba za uvođenjem aktivnosti usmjerenih na omogućavanje rada u prihvatilištima za tražitelje međunarodne zaštite širem krugu organizacija civilnog društva, i to u skladu s preporukama iznesenim u Izvješću Pučke pravobraniteljice za 2023. godinu, koje su dodatno potvrđene i ponovljene u Izvješću za 2024. godinu.\nOsim navedenog, smatramo nužnim dodatno naglasiti potrebu za osiguravanjem pristupa širem krugu organizacija civilnog društva, a osobito onima koje pružaju: pravnu pomoć i savjetovanje, medicinsku skrb, te psihosocijalnu potporu.\nTaj pristup treba biti omogućen i centru koji će biti otvoren u Dugom Dolu u sklopu implementacije Pakta o migracijama i azilu. Omogućavanje prisutnosti navedenih organizacija ključno je kako bi se osigurala: pravovremena identifikacija ranjivih skupina, prepoznavanje osoba koje trebaju ući u punu proceduru međunarodne zaštite, te sveobuhvatno i točno informiranje tražitelja međunarodne zaštite o postupku, njihovim pravima i obvezama tijekom cijelog procesa.\nOvakav pristup osigurava transparentnost postupaka, jača prava tražitelja međunarodne zaštite te doprinosi usklađenosti nacionalnog sustava s europskim zakonodavstvom.","Nije prihvaćen","Prijedlog se ne prihvaća jer je već obuhvaćeno i regulirano kroz postojeće mehanizme. Organizacijama civilnog društva pristup prihvatilištima odobrava se u skladu s prostornim uvjetima i potrebama korisnika, čime je osigurana mogućnost pružanja podrške u ostvarivanju prava na međunarodnu zaštitu. Isto će se primjenjivati i na budući centar u Dugom Dolu. Stoga se ne predviđa uvođenje dodatne aktivnosti."]
[56,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Iako dosljedna primjena sudske prakse Suda EU (CJEU) jest nužna, smjernice Europske agencije za azil ne bi smjele biti stavljene u prvi plan, dok je obvezujuća pravna dimenzija zaštite ljudskih prava iz EKLJP i relevantne prakse Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) potpuno izostavljena. Podsjećamo da je, iako EU nije stranka EKLJP, Republika Hrvatska ratificirala EKLJP 1997. godine, čime je EKLJP postao dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske sukladno Ustavu.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nDosljedna primjena sudske prakse Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, te smjernica Europske agencije za azil, a kako bi se osigurala usklađenost odluka s europskim pravnim standardima.","Djelomično prihvaćen","Plan uvažava sve relevantne međunarodnopravne instrumente, uključujući Europsku konvenciju o ljudskim pravima (EKLJP) i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP), kao i primarno i sekundarno pravo EU. Primjena sudske prakse Suda EU (CJEU) i ESLJP obvezna je za osiguranje usklađenosti nacionalnog postupanja s međunarodnim i europskim standardima zaštite ljudskih prava. Smjernice Europske agencije za azil (EUAA) koriste se kao dodatni instrument u implementaciji zajedničkih politika azila i migracija. Smjernice nisu obvezujuća pravila i ne mogu imati primat nad pravilima koja proizlaze iz primarnog prava i sudske prakse."]
[57,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Predlaže se uvođenje aktivnosti jačanja suradnje s organizacijama civilnog društva koje su važan akter u sustavu, posebno s aspekta pružatelja besplatne pravne pomoći u postupku međunarodne zaštite.","Nije prihvaćen","Aktivnosti jačanja suradnje s organizacijama civilnog društva, uključujući pružatelje besplatne pravne pomoći, već su obuhvaćene u okviru Mjere 3: „Poduzimanje aktivnosti radi jačanja kapaciteta za pravilnu identifikaciju i upućivanje ranjivih skupina“, kojom se osigurava suradnja s relevantnim dionicima, uključujući OCD-e."]
[58,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Posebno pozdravljamo uspostave mehanizma interne kontrole kvalitete odluka i postupanja, no predlažemo i povremenu vanjsku kontrolu kvalitete, uključivanjem akademske zajednice i drugih pravnih stručnjaka iz područja azila i izbjegličkog prava.","Primljeno na znanje","Plan predviđa uspostavu mehanizma interne kontrole kvalitete odluka i postupanja, što je u skladu s prijedlogom. Dodatna povremena vanjska kontrola, uključujući akademsku zajednicu i pravne stručnjake iz područja azila i izbjegličkog prava, smatra se korisnom sugestijom za razmatranje u budućim aktivnostima, no ne mijenja neposredni sadržaj Plana."]
[59,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Predlaže se dodati formulaciju „uz puno poštivanja prava na azil i uvažavanje osobnih okolnosti tražitelja koji mogu dovesti do potencijalne neujednačenosti u iskazima\".","Nije prihvaćen","Plan već u uvodnom dijelu naglašava poštivanje temeljnih prava tražitelja međunarodne zaštite i pravnu sigurnost, uključujući zaštitu ranjivih skupina. Predložena dodatna formulacija: „uz puno poštivanja prava na azil i uvažavanje osobnih okolnosti tražitelja koji mogu dovesti do potencijalne neujednačenosti u iskazima“ može se smatrati korisnim pojašnjenjem, no Plan već obuhvaća temelje pravičnosti i proceduralnih jamstava, te stoga izmjena nije nužna. Predložena formulacija može se koristiti u dodatnim pojašnjenjima ili smjernicama za operativnu primjenu"]
[60,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.1. Osiguravanje pravovremenog i učinkovitog pristupa pravičnim i učinkovitim postupcima međunarodne zaštite na teritoriju Republike Hrvatske","Predlaže se dodati formulaciju: Kontinuirana stručna edukacija službenika Ministarstva unutarnjih poslova koji odlučuju o zahtjevima za međunarodnu zaštitu te sudaca upravnih sudova koji odlučuju u upravnim sporovima, radi ujednačene primjene zakonodavstva.","Nije prihvaćen","Plan već obuhvaća edukaciju službenika MUP-a koji odlučuju o zahtjevima za međunarodnu zaštitu i sudaca upravnih sudova radi ujednačene primjene zakonodavstva. Stoga smatramo kako dodatno specificiranje nije potrebno jer se iz postojećeg teksta jasno razumije ciljana skupina"]
[61,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","Potrebno je jasno navesti konkretan način na koji će se uspostaviti učinkovit sustav utvrđivanja starosne dobi maloljetnika uz jasno definirane procedure, odgovorna tijela, metode procjene starosti i mehanizme kontrole, a ne samo koji će akt to regulirati. Pritom naglašavamo da je Protokol samo provedbeni dokument koji daje smjernice za postupanje, a nikako nije sam po sebi zakonski ili obvezujući instrument.","Djelomično prihvaćen","Komentar se uzima u obzir. U Planu je predviđena izmjena i dopuna Protokola o postupanju prema djeci bez pratnje, koji služi kao praktični alat s jasno definiranim akterima, detaljno razrađenim postupcima i mehanizmima kontrole. \nKako bi se dodatno naglasila učinkovitost sustava, aktivnost u Mjeri 3: Uspostava učinkovitog sustava utvrđivanja starosne dobi maloljetnika će se dopuniti formulacijom:\n„Izmjena i dopuna postojećeg Protokola o postupanju prema djeci bez pratnje, u skladu s nacionalnim i EU zakonodavstvom. Na taj način jasno se naznačava pravi okvir budućih izmjena i dopuna Protokola, osiguravajući pravnu usklađenost i učinkovitost sustava."]
[62,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","Iznimno je važno da se imenovanje i osiguravanje posebnih skrbnika maloljetnicima bez pratnje provede neposredno nakon njihove identifikacije, a ne, kako je trenutačno navedeno u aktivnosti mjere 2 pod točkom 3.3.2., od trenutka izražavanja namjere za podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu nadalje.\n\nTakav pristup je u skladu s najboljim interesom djeteta te s trenutno važećim zakonodavstvom. Naime, upravo je uloga skrbnika ili posebnog skrbnika da dijete uputi u sva njegova prava, uključujući i postupak izražavanja namjere za traženjem međunarodne zaštite.\n\nNadalje, čak i kada maloljetnici bez pratnje nisu tražitelji međunarodne zaštite, njihov povratak u treću zemlju ne može biti u skladu s njihovim najboljim interesom. U takvim slučajevima posebni skrbnik ima ključnu ulogu u procjeni mogućnosti osiguranja najboljeg interesa djeteta kroz alternativne mjere, poput podnošenja zahtjeva za humanitarnim boravkom temeljem Zakona o strancima.","Nije prihvaćen","Prema odredbi članka 240. stavka 1. točke 7. Obiteljskog zakona,  Hrvatski zavod za socijalni rad imenuje posebnog skrbnika djetetu stranom državljaninu ili djetetu bez državljanstva koje se bez pratnje zakonskog zastupnika zatekne na teritoriju Republike Hrvatske, radi zaštite njegovih prava i interesa.  Sukladno navedenom, središnju ulogu u zastupanju prava i interesa djece stranih državljana koja se zateknu bez pratnje zakonskog zastupnika imaju posebni skrbnici s propisanim pravima i dužnostima (u postupku za koji su imenovani) u svim fazama zaštite djeteta od identifikacije i skupljanja podataka o djetetu do zastupanja u postupku međunarodne zaštite.\n\nSukladno važećem zakonodavnom okviru kao I relevantnom zakonodavstvu EU koji regulira međunarodnu zaštitu, procedure se temelje na najboljem interesu djeteta, a imenovanje posebnog skrbnika nastupa neposredno nakon izražene namjere za međunarodnom zaštitom maloljetnika bez pratnje (zastupanje u postupku međunarodne zaštite). Identifikacija i sve daljnje radnje provode se isključivo u prisutnosti posebnog skrbnika, čime se osigurava pravovremena zaštita prava i interesa djeteta."]
[63,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","Vezano za cilj 3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije; 3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava, u odnosu na Mjeru 4. Praćenje i nadzor poštivanja temeljnih prava, predlažemo aktivnosti nadopuniti implementacijom preporuka pravobraniteljice za djecu.","Primljeno na znanje","Zahvaljujemo na prijedlogu I napominjemo kako Plan već predviđa praćenje i nadzor poštivanja temeljnih prava u skladu s nacionalnim i međunarodnim standardima, uključujući prava djece. Implementacija preporuka Pravobranitelja za djecu bit će razmatrana i uključena kroz postojeće aktivnosti nadzora, u skladu s raspoloživim resursima i nadležnostima, čime se osigurava kontinuitet primjene preporuka u praksi."]
[64,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","Predlaže se proširiti krug adresata tako da uključuje i Agenciju EU-a za temeljna prava te ostale pravobranitelje u RH.","Prihvaćen","Mjera 4 će biti odgovarajuće dopunjena: “Implementiranje preporuka Europske agencije za azil, Frontexa i Europske agencije za temeljna prava, uključujući i pravobraniteljske institucije”"]
[65,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","U okviru mjere „zaštita ranjivih skupina“, fokus je stavljen na djecu bez pratnje, dok nisu navođene ostale ranjive skupine, poput osoba lišenih poslovne sposobnosti, starijih i nemoćnih osoba, teško bolesnih osoba, osoba s invaliditetom, trudnica, samohranih roditelja s maloljetnom djecom, osoba s duševnim smetnjama, žrtava trgovanja ljudima, mučenja, silovanja ili drugih oblika psihičkog, fizičkog i spolnog nasilja, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa. Također, nedostaju konkretne aktivnosti za zaštitu i podršku ovim skupinama, kao i mjere vezane uz pravovremenu i sustavnu identifikaciju ranjivih osoba, što je ključno za njihovu učinkovitu zaštitu kroz cijeli postupak međunarodne zaštite.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nUspostava sustava za pravovremenu identifikaciju i individualnu procjenu potreba osoba koje pripadaju ranjivim skupinama ), te osiguravanje pristupa odgovarajućoj medicinskoj, psihološkoj i pravnoj pomoći, smještaju i zaštiti, uz individualizirani pristup.","Djelomično prihvaćen","Mjera 2 će biti odgovarajuće dopunjena te će glasiti: “Uspostava sustava za pravovremenu identifikaciju i individualnu procjenu potreba ranjivih skupina, uključujući djecu i djecu bez pratnje, te osiguravanje pristupa odgovarajućoj medicinskoj, psihološkoj i pravnoj pomoći, smještaju i zaštiti, uz individualizirani pristup.”. Na ovaj način se ostavlja dovoljna fleksibilnost u strateškom dokumentu za uključivanjem svih oblika ranjivosti s posebnim naglaskom na djecu i djecu bez pratnje."]
[66,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.2. Procesna jamstva i temeljna prava","Potrebno je dodatno precizirati sadržaj ove aktivnosti kako bi se osigurala dostupnost, učinkovitost i kontinuitet pravne pomoći u svim fazama postupka međunarodne zaštite, uključujući kako upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova, tako i upravni spor. Dosadašnja praksa pokazuje da je pravna pomoć tijekom upravnog postupka često bila prekidana, jer ovisi o projektima financiranim iz Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF). Pravovremena pravna pomoć je ključna za zaštitu prava izbjeglica, jer tražitelji međunarodne zaštite često nisu svjesni koje činjenice trebaju iznijeti u postupku. Pauze između projekata negativno utječu na dostupnost pravne pomoći i mogu ugroziti pravo tražitelja na pravično odlučivanje o njihovim zahtjevima.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nOsiguravanje dovoljnog broja pružatelja pravne pomoći i kontinuiteta pružanja pravne pomoći u svim fazama postupka međunarodne zaštite, uključujući I upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova i upravni spor.","Nije prihvaćen","Kontinuitet pružanja pravne pomoći te uključivanje u sve faze postupka međunarodne zaštite, uključujući upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova i upravni spor, osiguravat će se kroz provedbene aktivnosti i nadzor nad pružateljima pravne pomoći. Na taj način nastoji se spriječiti prekid u pružanju pravne pomoći i osigurati pravovremena zaštita prava tražitelja međunarodne zaštite, sukladno novom zakonodavnom koji proizlazi iz Pakta o migracijama i azilu."]
[67,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","Kao aktivnost navodi se osiguravanje odgovarajućih smještajnih kapaciteta u sustavu socijalne skrbi za maloljetnike bez pratnje. Podsjećamo da Pučka pravobraniteljica za djecu kao i nevladine udruge koje se bave temom migracija i azila već godinama ističu potrebu za specijaliziranom ustanovom za maloljetnike bez pratnje. \n\nTrenutni smještaj u ustanovama za smještaj djece s poremećajima u ponašanju nije adekvatan: djeca se miješaju s vršnjacima s problemima u ponašanju, nedostaje im psihosocijalna podrška, mogućnosti provođenja slobodnog vremena, nastave hrvatskog jezika, temeljitog zdravstvenog pregleda te prevoditelja i kulturnih medijatora. Nadalje navedene ustanove nemaju ni kadrovskog ni smještajnog kapaciteta za prihvat maloljetnika bez pratnje. \n\nUspostava specijalizirane ustanove omogućila bi individualizirani pristup, informiranje maloljetnika o njegovim pravima i obvezama, kvalitetniju psihosocijalnu skrb, bolju evidenciju i osiguranje najboljeg interesa djeteta.","Djelomično prihvaćen","Planom se osigurava kontinuirano unapređivanje smještajnih kapaciteta za maloljetnike bez pratnje, uključujući adekvatne i specijalizirane smještajne jedinice unutar postojećih ustanova. Aktivnosti predviđaju pružanje individualiziranog pristupa, informiranje maloljetnika o njihovim pravima i obvezama, te dostupnost psihosocijalne podrške, obrazovanja i prevoditelja/kulturnih medijatora. Smatramo da je važno naglasiti potrebu za adekvatnim smještajnim kapacitetima specifično prilagođenim potrebama maloljetnika bez pratnje. U okviru Plana, trenutna formulacija aktivnosti omogućava fleksibilnost u planiranju i prilagodbi kapaciteta, a pojašnjenje se  može koristiti kao smjernica za daljnji razvoj specijaliziranih smještajnih jedinica bez potrebe za izmjenom temeljne strukture aktivnosti."]
[68,"PRAVOBRANITELJ ZA DJECU","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","U odnosu na 3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata, vezano za Mjeru 4. Posebne ranjive skupine, kao aktivnost se navodi osiguravanje odgovarajućih smještajnih kapaciteta u sustavu socijalne skrbi za maloljetnike bez pratnje. Podsjećamo kako pravobraniteljica za djecu godinama ukazuje na potrebu za specijaliziranom ustanovom za skrb o djeci bez pratnje. Naime, većina ustanova koje prihvaćaju djecu bez pratnje upozoravaju na nedostatak prostornog kapaciteta, koji uzrokuje poteškoće pri održavanju odgovarajuće razine skrbi, posebice jer se djeca smještaju zajedno s djecom s problemima u ponašanju. Takav smještaj zahtjeva i edukaciju i osposobljenost djelatnika specifičnostima postupanja prema djeci bez pratnje. Nedostatak prostornih kapaciteta omogućuje minimum zbrinjavanja, bez uvjeta za provođenje slobodnog vremena u većini ustanova, psihosocijalne podrške, učenja hrvatskog jezika, uvjeta za temeljitiji zdravstveni pregled i nedostatak prevoditelja i kulturnih medijatora. Postojanje specijalizirane ustanove za prihvat djece bez pratnje omogućilo bi lakše vođenje evidencije, kao i individualizirani pristup uz pružanje psihosocijalne podrške za djecu s poteškoćama u mentalnom zdravlju i unaprjeđenje kvalitete skrbi u skladu s najboljim interesom pojedinog djeteta.  \nU okviru ove mjere pozdravljamo aktivnost usmjerenu na povećanje broja stručnjaka koji rade s maloljetnicima bez pratnje, posebnih skrbnika i drugih stručnih radnika, imajući u vidu kako posao posebnog skrbnika obuhvaća razne aktivnosti uz složene procedure koje zahtijevaju niz postupaka i usuglašavanje s drugim službama, poput razgovora sa zatečenim djetetom bez pratnje i pronalaska smještaja. Problemi i poteškoće prilikom rješavanja zadataka te aktivnosti izvan radnog vremena dovode do preopterećenosti, koju uzrokuje i obveza vođenja znatnog broja upravnih postupaka za jedno dijete, te posebice zbog zahtjevnosti i obujam primarnog posla.","Djelomično prihvaćen","Smatramo da je važno naglasiti potrebu za adekvatnim smještajnim kapacitetima specifično prilagođenim potrebama maloljetnika bez pratnje i drugih ranjivih skupina, kao i sustavnu edukaciju udomitelja. U okviru Plana, trenutna formulacija aktivnosti omogućava fleksibilnost u planiranju i prilagodbi kapaciteta te će se ovaj komentar koristiti kao smjernica za daljnji razvoj specijaliziranih smještajnih jedinica i edukacijskih programa, bez potrebe za izmjenom temeljne strukture aktivnosti."]
[69,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","Zaštita djece bez pratnje zahtijeva ne samo dostatan broj stručnjaka, već i osiguranje da su ti stručnjaci adekvatno osposobljeni za rad s djecom bez pratnje, s naglaskom na razumijevanje prava djece, sustava međunarodne zaštite i migracija, kulturološke osjetljivosti te prepoznavanja specifičnih ranjivosti ove skupine, poput traumatskih iskustava.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nPovećanje broja i osposobljenosti stručnjaka koji rade s djecom bez pratnje, posebnih skrbnika i drugih stručnih radnika, uz osiguranje kontinuirane edukacije i specijaliziranih obuka.","Prihvaćen","Aktivnost iz Mjere 4. će se nadopuniti da glasi: “Povećanje broja i osposobljenosti stručnjaka koji rade s djecom bez pratnje, posebnih skrbnika i drugih stručnih radnika, uz osiguranje kontinuirane edukacije i specijaliziranih obuka”."]
[70,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","Pozdravljamo povećanje broja stručnjaka koji rade s maloljetnicima bez pratnje, posebnih skrbnika i drugih stručnih radnika, jer to svakako doprinosi kvaliteti skrbi. Međutim, u razmatranje treba uzeti i ideju o uspostavi centralnog smještaja za djecu bez pratnje, gdje bi stručnjaci, uključujući skrbnike, radili u specijaliziranom okruženju prilagođenom potrebama ove ranjive skupine. Takav pristup omogućava efikasniju koordinaciju i pružanje adekvatne zaštite, psihosocijalne podrške i razvoja djece bez pratnje, čime se osigurava optimalna skrb i sigurnost.","Primljeno na znanje","Uvažavamo komentar uz napomenu kako se Planom ne planira uvođenje obveze za uspostavu centralnog smještaja ili nove specijalizirane ustanove za djecu bez pratnje. Aktivnosti u Planu fokusirane su na jačanje kapaciteta i osposobljenosti stručnjaka koji rade s djecom bez pratnje, uključujući posebne skrbnike, uz osiguranje kontinuirane edukacije i specijaliziranih obuka. Stoga je komentar uzet u obzir u smislu evaluacije postojećih kapaciteta i daljnjeg razvoja sustava prihvata djece bez pratnje."]
[71,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","Predlaže se dodati i organizacije civilnog društva koje su važan akter u odgovoru na krizne situacije.","Nije prihvaćen","Obzirom aktivnost iz Mjere 3. Već obuhvaća koordinaciju I suradnju \ns organizacijama civilnog društva kao ključnim akterima u jačanju otpornosti sustava na krizne situacije, smatramo kako nije potrebno dodatno mijenjati formulaciju."]
[72,"JULIETTE FRANCINE NICOLE DELESCLUSE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.3. Otpornost i kapacitet sustava prihvata","Pod 3.3.3. Mjera 1 umjesto \n\"Aktivnosti\n- Povećanje postojećih smještajnih kapaciteta prihvatilišta i razvoj privremenih smještajnih rješenja u slučaju povećanog priljeva.\n- Kontinuirano osiguravanje odgovarajuće infrastrukture, zdravstvene skrbi te obrazovnih i drugih aktivnosti u prihvatilištima za tražitelje međunarodne zaštite.\n- Kontinuirano osiguravanje prehrane, odjeće, higijenske potrepštine uz prilagodbu osobama s posebnim prihvatnim potrebama (djeca, trudnice i osobe s invaliditetom).\" predlažemo\n\"Aktivnosti\n- Povećanje postojećih smještajnih kapaciteta prihvatilišta i razvoj privremenih smještajnih rješenja u slučaju povećanog broja novopridošlih tražitelja međunarodne zaštite. \n- Kontinuirano osiguravanje odgovarajuće infrastrukture, zdravstvene skrbi (uključujući preventivne preglede, preglede liječnika opće prakse, preglede specijalista, pristup pretragama i dijagnostičkim procedurama u skladu s indikacijama) te interdisciplinarne skrbi o mentalnom zdravlju koja može uključivati psihološko savjetovanje ili psihoterapiju i preglede specijalista psihijatrije po potrebi. \n- Kontinuirano osiguravanje psihosocijalne podrške, obrazovnih i drugih aktivnosti u prihvatilištima za tražitelje međunarodne zaštite. \n- Kontinuirano osiguravanje prehrane, odjeće, higijenske potrepštine uz prilagodbu osobama s posebnim prihvatnim potrebama (djeca, trudnice i osobe s invaliditetom). \"","Djelomično prihvaćen","Prihvaćamo prijedlog izmjene aktivnosti iz Mjere 1. u dijelu „u slučaju povećanog broja novopridošlih tražitelja međunarodne zaštite“. \n\nŠto se tiče prijedloga za formulacijom s detaljnijim navođenjem vrsta zdravstvene skrbi i psihosocijalne podrške sadržajno je opravdana i već se u praksi osigurava kroz sustav zdravstvene zaštite i programe psihosocijalne podrške u prihvatilištima. Međutim, radi preglednosti i jasnoće Plana, zadržat će se sažetija formulacija. Detaljna razrada vrsta zdravstvenih i drugih usluga predviđena je provedbenim dokumentima, pravilnicima te operativnim planovima koji se donose na temelju ovog Plana. Smatramo da je na taj način osigurana fleksibilnost u primjeni i prilagodbi stvarnim potrebama korisnika"]
[73,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.4. Stvaranje uvjeta za uspješnu i ranu integraciju osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom","Potrebno je dodatno precizirati ovu aktivnost kako bi se osigurala dostupna, djelotvorna i kontinuirana pravna pomoć u svim fazama postupka međunarodne zaštite, uključujući upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova i upravni spor. Dosadašnja praksa pokazuje da pružanje pravne pomoći tijekom upravnog postupka često nije osigurano bez prekida, jer ovisi o projektima financiranim iz Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF). Pravovremeno pružanje pravnih informacija ključno je za zaštitu prava tražitelja međunarodne zaštite, s obzirom na to da mnogi tražitelji nisu uvijek svjesni koje činjenice trebaju iznijeti u postupku odobrenja međunarodne zaštite. Pauze između projektnih ciklusa negativno utječu na dostupnost pravne pomoći i mogu ugroziti pravo tražitelja na pravično odlučivanje o njihovim zahtjevima.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nOsiguravanje kontinuiranog pružanja besplatne pravne pomoći i informiranja o pravima i obvezama osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom u svim fazama, uključujući upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova i upravni spor.","Nije prihvaćen","Kontinuitet pružanja pravne pomoći te uključivanje u sve faze postupka međunarodne zaštite, uključujući upravni postupak pred Ministarstvom unutarnjih poslova i upravni spor, osiguravat će se kroz provedbene aktivnosti i nadzor nad pružateljima pravne pomoći. Na taj način nastoji se spriječiti prekid u pružanju pravne pomoći i osigurati pravovremena zaštita prava tražitelja međunarodne zaštite, sukladno novom zakonodavnom koji proizlazi iz Pakta o migracijama i azilu. Kako su pravni postupci već riješeni odlukom o međunarodnoj zaštiti, detaljno navođenje upravnog postupka pred MUP-om i upravnim sudovima nije potrebno"]
[74,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.4. Stvaranje uvjeta za uspješnu i ranu integraciju osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom","Dosadašnja praksa pokazala je da prekidi i nedostatak pravovremene dostupnosti tečajeva hrvatskog jezika otežavaju integraciju osoba pod međunarodnom zaštitom. Stoga predlažemo proširenje aktivnosti kako bi se osigurala kontinuirana i pravovremena provedba tečajeva, prilagođenih potrebama korisnika.\n\nS obzirom na navedeno obrazloženje, predlažemo sljedeću izmjenu formulacije:\n\nUvođenje obveznih i besplatnih tečajeva hrvatskog jezika za sve osobe s odobrenom međunarodnom zaštitom, uz osiguranje kontinuirane i pravovremene provedbe tečajeva, u skladu s brojem i potrebama korisnika.","Nije prihvaćen","Aktivnost u Planu već predviđa uvođenje obveznih i besplatnih tečajeva hrvatskog jezika za sve osobe s odobrenom međunarodnom zaštitom, pri čemu će organizacija i prilagodba tečajeva biti izvedena u skladu s brojem i potrebama korisnika. Kontinuirana i pravovremena provedba tečajeva se također osigurava kroz planirani sustav organizacije i praćenja polaznika."]
[75,"JULIETTE FRANCINE NICOLE DELESCLUSE","3.3. Pravičan sustav međunarodne zaštite i sustav integracije,\n3.3.4. Stvaranje uvjeta za uspješnu i ranu integraciju osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom","Pod 3.3.4. Mjera 3 predlažemo zamijeniti formulaciju \"- Kontinuirano osiguravanje zdravstvene zaštite, uključujući preventivne preglede i mentalno zdravlje.\" s formulacijom \"- Kontinuirano osiguravanje zdravstvene zaštite, uključujući preventivne preglede i skrb o mentalnom zdravlju. \"","Prihvaćen","Prihvaćamo prijedlog izmjene formulacije u Mjeri 3 pod 3.3.4. radi preciznijeg izražavanja aktivnosti te će se u tekstu umjesto „mentalno zdravlje“ staviti „skrb o mentalnom zdravlju“. Ova izmjena bolje odražava planirane aktivnosti i pristup interdisciplinarnoj podršci korisnicima."]
[76,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.5. Provedba integriranog pristupa – mjere za primjenu načela integriranog oblikovanja politika","Predlaže se uključivanje organizacija civilnog društva i akademske zajednice, radi osiguravanja donošenja i provedbe javnih politika utemeljenih na dokazima (evidence-based policy making).","Nije prihvaćen","Provedba Plana kroz prvu i drugu aktivnost iz Mjere 1. osigurava koordinaciju i međuresornu suradnju relevantnih ministarstava i drugih institucija, čime se doprinosi uvođenju politika utemeljenih na dokazima. Druga aktivnost se posebno odnosi na sudjelovanje u EU programima financiranja projekata vezanih za migracije, AMIF i ESF s ciljem razvoja kapaciteta udruga civilnog društva Uključivanje akademske zajednice može se razmotriti u okviru postojećih mehanizama savjetodavne i stručne podrške."]
[77,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.5. Provedba integriranog pristupa – mjere za primjenu načela integriranog oblikovanja politika","Predlaže se dodati i akademsku zajednicu.","Nije prihvaćen","Planom mjere „Provedba integriranog pristupa“ jasno je definirano uključivanje različitih dionika u koordinaciju i provedbu politika upravljanja migracijama i azilom, uključujući nadležna ministarstva, druga tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, gospodarski sektor te udruge civilnog društva. Akademska zajednica može se uključiti kroz postojeće mehanizme savjetodavne i stručne podrške tijekom provedbe integriranih politika, čime se osigurava stručna potpora i evaluacija bez potrebe za formalnim navođenjem u tekstu Plana"]
[78,"HRVATSKI PRAVNI CENTAR","3. STRATEŠKI CILJEVI I KLJUČNE MJERE U PODRUČJU UPRAVLJANJA AZILOM I MIGRACIJAMA,\n3.6. Osiguravanje kapaciteta i sposobnosti za učinkovitu provedbu nacionalne strategije","Predlaže se dodati sljedeću formulaciju: „unaprjeđenje koordinacije među nadležnim tijelima i s drugim akterima (jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, akademskom zajednicom i organizacijama civilnog društva)“.","Nije prihvaćen","Provedba mjere „Osiguravanje kapaciteta i sposobnosti za učinkovitu provedbu nacionalne strategije“ u uvodnom/opisnom dijelu jasno predviđa kontinuirano jačanje institucija, unaprjeđenje koordinacije među nadležnim tijelima te učinkovito korištenje dostupnih sredstava EU i drugih izvora financiranja. Takvim pristupom već je osigurana suradnja s relevantnim dionicima, a akademska zajednica može biti uključena kroz postojeće mehanizme savjetodavne i stručne podrške. Stoga nije nužno dodavati akademsku zajednicu kao zasebnog aktera."]