{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":72,"n_cols":6,"rows_kept":72,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM","Grupacija održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom Udruženja komunalnog gospodarstva (dalje u komentarima: Grupacija) podržava ciljeve predloženih izmjena, kojima se želi unaprijediti nadzor, transparentnost i učinkovitost sustava gospodarenja otpadom. Međutim, predloženim izmjenama nameću se značajne obveze -ugradnja GPS sustava, uspostava neprekidnog videonadzora na svim lokacijama gospodarenja otpadom, obveznog ispitivanja mirisnog onečišćenja, dodatna financijska jamstva i elaborati - koje su ogroman operativni i financijski teret za komunalna poduzeća - davatelje javne usluge. Ističemo kako  komunalna poduzeća nisu profitno usmjerena već su pružatelji javne usluge koji posluju u okvirima strogo reguliranih cijena koje odobravaju JLS. Svaka dodatna tehnička ili administrativna obveza stvara značajan trošak, koji DJU ne može nadoknaditi jednostranim povećanjem cijene.  Stoga predlažemo da se u prijelazne odredbe ugradi odgoda primjene odredbi o obveznom videonadzoru i GPS sustavima za dvije godine od dana stupanja na snagu Zakona. Time će se omogućiti prijelazno razdoblje prilagodbe te planiranje ulaganja kroz dvije proračunske godine. Također, uz fazno uvođenje, predlažemo propisati obvezu FZOEU da u većem dijelu sufinancira ove troškove davateljima javne usluge. Propisivanjem obveze sufinanciranja omogućuje se ravnomjernija provedba propisa, osobito u ruralnim i manje razvijenim sredinama koje inače ne bi mogle samostalno financirati skupu opremu. Također, sufinanciranje troškova osiguralo bi održivost pružanja javne usluge i stabilnost cijena javne usluge. \nNadalje, prema Nacrtu, komunalna društva dužna su samostalno osigurati: ugradnju, upravljanje i održavanje videonadzora na svim lokacijama gospodarenja otpadom kroz vlastite informacijske sustave. To znači da svako komunalno društvo mora zasebno nabavljati, konfigurirati, održavati i međusobno povezivati različite softverske sustave, često od različitih dobavljača. Ovakav će model rezultirati velikim i neujednačenim troškovima, tehničkom nekompatibilnošću sustava između različitih davatelja usluga, povećanim rizikom od pogrešaka i sigurnosnih propusta te otežanim radom Ministarstva i inspekcijskih službi u provedbi nadzora. Ovakvim prijedlogom stvaraju se fragmentirani i skupi sustavi koji će opteretiti lokalna komunalna društva, a neće proporcionalo doprinijeti boljem upravljanju otpadom. Stoga predlažemo da se u Nacrt ugradi odredba:\n\n„Ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša uspostavit će jedinstveni informacijski sustav za videonadzor lokacija gospodarenja otpadom, kojem davatelji javne usluge pristupaju putem standardiziranog sučelja. Sustav će omogućiti integraciju podataka o videonadzoru te njihovu dostupnost Ministarstvu i Državnom inspektoratu Republike Hrvatske.“\n\nPrijedlog se obrazlaže:\n- smanjenjem troškova i administrativnim rasterećenjem: centralizirano rješenje s jasnim tehničkim specifikacijama i zajedničkim troškovima održavanja, čime se ostvaruju uštede na razini cijelog sustava\n- standardizacijom podataka i lakšim nadzorom: svi podaci o videonadzoru  lokacija gospodarenja otpadom bili bi u jedinstvenom formatu, što bi Ministarstvu i inspekciji omogućilo izravan i učinkovit nadzor, bez dodatnih administrativnih procedura.\n- digitalnom sigurnošću i zaštitom podataka: centralizirani sustav koji bi održavalo Ministarstvo, u suradnji s FZOEU i CARNET-om ili APIS IT-om, omogućio bi višu razinu informatičke sigurnosti, zaštite osobnih i poslovnih podataka. Trenutno, brojni manji davatelji usluga koriste nesinkronizirane ili komercijalne alate koji ne zadovoljavaju državne sigurnosne standarde.\n- jednostavnijom integracijom i interoperabilnošću: standardizirano sučelje (API) omogućilo bi komunalnim društvima korištenje postojećih sustava, ali uz automatsko slanje i sinkronizaciju podataka prema državnoj platformi. Time bi se osigurala interoperabilnost bez potrebe za dodatnim ulaganjima.\n- ravnopravnost svih DJU: manja komunalna društva imala bi pristup suvremenim digitalnim rješenjima, bez nerazmjernih troškova, što bi osiguralo jednake uvjete poslovanja i ravnomjernu provedbu Zakona o gospodarenju otpadom  na cjelokupnom području Republike Hrvatske."]
[2,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM","U članku 84.\nStavak 3. predlaže se izmijeniti na način da isti glasi: „Iznimno od stavka 2. točke 3. ovoga članka, izvršno tijelo Grada Zagreba dužno je osigurati funkcioniranje barem jednog reciklažnog dvorišta u svakoj gradskoj četvrti ili jedno na prostoru dvije gradske četvrti.“\n\nObrazloženje\nPredložena dopuna ima za cilj omogućiti fleksibilniju primjenu obveze uspostave reciklažnih dvorišta, uzimajući u obzir prostorne, urbanističke i infrastrukturne specifičnosti pojedinih jedinica lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba. Naime, nije izvedivo da se ista obveza primjenjuje jednako u svim JLS-ovima, budući da geometrija prostora, gustoća naseljenosti, konfiguracija terena, prometna zagušenost te neriješeni imovinsko-pravni odnosi u pojedinim gradskim četvrtima mogu onemogućiti uspostavu reciklažnog dvorišta u svakoj gradskoj četvrti. Uzevši za primjer Grad Zagreb, osobito u gusto izgrađenim urbanim cjelinama, često nije moguće osigurati prostor koji bi zadovoljio sve tehničke, sigurnosne i prometne uvjete potrebne za uspostavu reciklažnog dvorišta. Stoga predlažemo da se, iznimno i gdje je to opravdano objektivnim okolnostima, omogući organizacija sustava na način da jedno reciklažno dvorište može pokrivati područje dvije susjedne gradske četvrti, odnosno da se ono uspostavi u neposrednoj blizini granice četvrti gdje to urbanistički i prostorno uvjeti dopuštaju, a sve u svrhu osiguranja učinkovitog funkcioniranja sustava gospodarenja otpadom uz poštivanje specifičnih uvjeta pojedinih urbanih sredina."]
[3,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM","U članku 70.\nU stavku 4.  predlaže se iza točke 9. dodati novu točku 9.a koja glasi: \n„U slučajevima višestambenih zgrada kada više korisnika koristi zajednički spremnik, davatelj usluge može tražiti od predstavnika suvlasnika dostavu izjave o načinu korištenja javne usluge, a predstavnik suvlasnika je ovlašten istu potpisati u ime zajednice suvlasnika.“\n\nObrazloženje\nS obzirom da je na snagu stupio Zakon o upravljanju i održavanju zgrada, NN 152/24 kojim je u članku 8. propisano da zajednica suvlasnika stječe pravnu osobnost danom upisa u Registar zajednica suvlasnika, smatramo opravdanim uskladiti odredbe Zakona o gospodarenju otpadom na predloženi način. Predloženim dopunama omogućilo bi se učinkovitije i pravednije ugovaranje javne usluge u slučajevima kada više korisnika koristi zajednički spremnik otpada u višestambenim zgradama. Na taj način davatelj javne usluge mogao bi od predstavnika suvlasnika zatražiti dostavu izjave o načinu korištenja javne usluge, pri čemu bi predstavnik suvlasnika bio ovlašten istu potpisati u ime zajednice suvlasnika kao pravne osobe. Time bi se stvorio ugovorni odnos između zajednice suvlasnika i davatelja javne usluge, kojim bi se definirala solidarna odgovornost korisnika koji koriste zajednički spremnik. U slučaju kada se ne može utvrditi pojedinačna odgovornost za nepravilno razvrstavanje otpada, ugovorna kazna bi se mogla naplatiti svim korisnicima koji koriste zajednički spremnik, razmjerno njihovim udjelima u korištenju spremnika. Mišljenja smo da predloženo doprinosi jasnijem reguliranju odnosa između korisnika i davatelja usluge, povećanju odgovornosti zajednica suvlasnika te boljoj provedbi sustava odvojenog prikupljanja otpada u višestambenim zgradama. Stvaranjem ugovornog odnosa između zajednice suvlasnika i davatelja javne usluge, predstavniku suvlasnika bi se omogućilo da po utvrđenju pojedinačne odgovornosti za nepropisno postupanje sa komunalnim otpadom prilikom korištenja zajedničkih spremnika za komunalni otpad, iste prijavi Davatelju javne usluge radi izdavanja ugovorne kazne iz stavka 2. članka 72. Time bi se omogućila operativna provedba obaveza iz članka 69. koji regulira obaveze davatelja javne usluge sakupljanja komunalnog otpada, te članka 70. koji regulira obaveze korisnika javne usluge sakupljanja komunalnog otpada. Prethodno se predlaže u svrhu provedbe odredbi Odluke o načinu pružanja javne usluge iz članka 66. Zakona, a u cilju ispunjenja obaveza iz članka 63. i stavaka (2) i (3) članka 64. te članka 54. Zakona."]
[4,"DUGOSELSKI KOMUNALNI I PODUZETNIČKI CENTAR DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA USLUGE","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM","Ustavni sud Republike Hrvatske je,  Odlukom od 14. studenog 2023. godine, ukinuo članak 72., stavak 4., Zakona o gospodarenju otpadom (NN RH br. 84/21). Navedenom zakonskom odredbom bilo je određeno:  \"Kad više korisnika usluge koristi zajednički spremnik, nastalu obvezu plaćanja ugovorne kazne u slučaju kad se ne utvrdi odgovornost pojedinog korisnika snose svi korisnici usluge koji koriste zajednički spremnik sukladno udjelima u korištenju spremnika.\", što je nama, davateljima javne usluge sakupljanja komunalnog otpada, davalo barem nekakav instrument za uspostavljanje reda u i oko zajedničkih spremnika koje koriste korisnici koji žive u višestambenim zgradama te se time moglo utjecati na kvalitetnije i urednije razdvajanje komunalnog otpada.\nNakon što je ukinut navedeni članak doslovno je nastao kaos koji traje do danas. Pojedinačno otkrivanje prekršitelja u višestambenim zgradama je nemoguće provesti preko naših sakupljača, a poseban problem su polupodzemni spremnici koji na sebi imaju tzv. \"otpadomjere\" koji se otvaraju magnetnom karticom. Običan čovjek ne može niti zamisliti što su neki korisnici u stanju napraviti samo kako bi izbjegli otvaranje otpadomjera za miješani komunalni otpad, što utječe na varijabilni dio mjesečne naknade za pružanje javne usluge. Između ostalog, miješani komunalni otpad se baca u spremnik za biootpad, u tolikoj mjeri da smo tijekom 2024. godine od korisnika koji žive u višestambenim zgradama, a imamo ih 2220,  sakupili samo 75 t biootpada koji smo predali obrađivaču, dok smo gotovo 90 % morali odložiti na odlagalište zbog nečistoća. Istovremeno od korisnika koji žive u obiteljskim kućama, tijekom 2024. godine, sakupili smo 290 t biootpada koji smo predali obrađivaču  (podatci iz E-ONTO), a ima ih samo 720, ili trostruko manje. Slična situacija je i s drugim frakcijama (papir, plastika, ....). Ono što nam dodatno otežava situaciju kod polupodzemnih spremnika je i ostavljanje miješanog komunalnog otpada oko spremnika, opet kako bi se izbjeglo otvaranje otpadomjera i smanjio mjesečni iznos naknade. Taj miješani komunalni otpad moramo zbrinuti bez naknade po načelu \"komunalac plaća\", jer u sustavu s otpadomjerima taj otpad ne možemo rasporediti razmjerno na korisnike.\nU ovom nacrtu prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama zakona o gospodarenju otpadom nismo pronašli niti jednu odredbu koja bi pokrila rupu koja je nastala ukidanjem članak 72., stavka 4., Zakona o gospodarenju otpadom (NN RH br. 84/21) i stvorila brojne probleme koje smo opisali, te Vas stoga molimo da se pokuša u ove izmjene ugraditi nešto što će davateljima javne usluge olakšati rješavanje navedenih problema."]
[5,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 2.","Članak 2. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Članak 15. stavak 2. Zakona propisuje da nadležno upravno tijelo jedinice područne (regionalne) samouprave odnosno Grada Zagreba (u daljnjem tekstu: nadležno tijelo županije odnosno Grada Zagreba) rješava o zahtjevu za upis u Očevidnik nusproizvoda koji nastaje na lokaciji koja je na području njene nadležnosti. Međutim, iz izmijenjenog stavka 5. ovog članka proizlazi da zahtjev za upis u Očevidnik nusproizvoda za nusproizvode životinjskog porijekla podnosi obrađivač to jest korisnik nusproizvoda, neovisno o mjestu nastanka proizvoda. \n     Dalje, vezano za usklađenje Pravilnika o gospodarenju otpadom koje je ovim izmjenama najavljeno, potrebno je razmotriti je li za nusproizvode životinjskog porijekla primjenjiv postojeći obrazac zahtjeva za upis u Očevidnik, s obzirom da je u istom predviđeno dokazivanje svakog propisanog uvjeta za upis iz stavka 3. ovog članka, a za nusproizvod životinjskog porijekla ovim izmjenama nije predviđeno pojedinačno dokazivanje, već isključivo dostava dokaza da je objekt registriran i odobren za poslovanje s nusproizvodima životinjskog porijekla. Također, je li podnositelj zahtjeva za upis nusproizvoda životinjskog porijekla u očevidnik dužan dostaviti ikakve podatke o samom nusproizvodu, posebice uzevši u obzir odredbe stavka 11. ovog članka? \n     Također, smatramo da je nužno propisati tko može biti upisan u Očevidnik nusproizvoda – je li to pravna osoba i fizička osoba – obrt, ili također i fizička osoba – OPG (napominjemo da se fizička osoba OPG već nalazi na popisu osoba upisanih u Očevidnik nusproizvoda (za nusproizvod kominu)).\n     Konačno, potrebno je propisati na koji se način izvršavaju obveze osobe koja je upisala nusproizvod u očevidnik nusproizvoda propisane stavkom 11. točkom 1. ovog članka (za sve nusproizvode), s obzirom da od uspostavljanja Registra djelatnosti gospodarenja otpadom do danas nije omogućeno potvrditi sukladnost putem ReDGO-a (iako je u uputi na stranicama MZOZT-a navedeno da osoba koja je upisana isto obavlja samostalno putem ReDGO-a), već je putem ReDGO-a omogućena samo potvrda namjere obavljanja djelatnosti u narednoj godini, koja nije propisana niti Zakonom, niti Pravilnikom."]
[6,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 3.","Članak 3. nacrta – predloženi novi stavci 7., 8. i 9. članka 18. Zakona o gospodarenju otpadom, kojima se propisuje da se korištenje trgovačkog društva za odbacivanje otpada u okoliš smatra zloupotrebom društva te da se na članove društva primjenjuje iznimka od pravila da član društva ne odgovara za obveze društva.\nPrijedlog izmjene:\nPredlaže se brisati predložene stavke 7., 8. i 9. članka 18. Zakona o gospodarenju otpadom.\nObrazloženje:\nPredložena odredba je u suprotnosti s temeljnim načelima prava trgovačkih društava, osobito s odredbama Zakona o trgovačkim društvima (ZTD), koji jasno propisuje da član društva ne odgovara za obveze društva (članak 10. ZTD-a). Iznimke od tog pravila dopuštene su isključivo u iznimnim slučajevima zlouporabe pravne osobnosti, koje utvrđuje sud u konkretnom postupku (tzv. proboj pravne osobnosti), a ne posebnim propisima izvan sustava trgovačkog prava.\nUvođenje zakonske odredbe kojom se ex lege i bez sudske odluke predviđa osobna odgovornost članova društva za obveze društva predstavlja nedopustivo zadiranje u institut ograničene odgovornosti članova društva, narušava pravnu sigurnost i predvidljivost poslovanja, te stvara rizik pravne nesigurnosti i arbitrarnosti u primjeni.\nTakva odredba također može odvraćati ulaganja i obeshrabriti osnivanje trgovačkih društava u djelatnostima gospodarenja otpadom, što je suprotno ciljevima učinkovitog i odgovornog gospodarenja otpadom. Sankcioniranje zlouporaba može se u potpunosti osigurati primjenom postojećih mehanizama iz ZTD-a i kaznenog prava, bez potrebe za ovakvom zakonskom iznimkom."]
[7,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 3.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK predlažu brisati ovaj članak Nacrta prijedloga. \nPredložena odredba je u suprotnosti s temeljnim načelima prava trgovačkih društava, osobito s odredbama Zakona o trgovačkim društvima (ZTD), koji jasno propisuje da član društva ne odgovara za obveze društva (članak 10. ZTD-a). Iznimke od tog pravila dopuštene su isključivo u iznimnim slučajevima zlouporabe pravne osobnosti, koje utvrđuje sud u konkretnom postupku (tzv. proboj pravne osobnosti), a ne posebnim propisima izvan sustava trgovačkog prava.\nUvođenje zakonske odredbe kojom se ex lege i bez sudske odluke predviđa osobna odgovornost članova društva za obveze društva predstavlja nedopustivo zadiranje u institut ograničene odgovornosti članova društva, narušava pravnu sigurnost i predvidljivost poslovanja, te stvara rizik pravne nesigurnosti i arbitrarnosti u primjeni.\nTakva odredba također može odvraćati ulaganja i obeshrabriti osnivanje trgovačkih društava u djelatnostima gospodarenja otpadom, što je suprotno ciljevima učinkovitog i odgovornog gospodarenja otpadom. Sankcioniranje zlouporaba može se u potpunosti osigurati primjenom postojećih mehanizama iz ZTD-a i kaznenog prava, bez potrebe za ovakvom zakonskom iznimkom."]
[8,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","Članak 4. nacrta – predložen novi članak 25.a s naslovom „Videonadzor lokacije gospodarenja otpadom“, kojim člankom se propisuje obveza pravne osobe i fizičke osobe - obrtnika koji je ishodio dozvolu za gospodarenje otpadom ili je upisan u Očevidnik osiguranja neprekidnog videonadzora lokacije gospodarenja otpadom.\nPrijedlog izmjene:\nPredlaže se brisati članak 25.a u cijelosti, odnosno odustati od uvođenja obveznog videonadzora lokacija gospodarenja otpadom u predloženom obliku.\nObrazloženje:\nPredložena obveza nije usklađena s odredbama Uredbe (EU) 2016/679 (GDPR) i nacionalnog Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka.\nNaime, predloženo rješenje propisuje neprekinuto snimanje i trajno pohranjivanje videozapisa, uz mrežni pristup državnim tijelima, bez jasnog pravnog temelja, vremenskog ograničenja pohrane, tehničkih i organizacijskih mjera zaštite te bez propisivanja prava ispitanika (radnika, korisnika, trećih osoba).\nTakva obveza predstavlja značajan rizik od prekomjerne obrade osobnih podataka, što je protivno načelima nužnosti, razmjernosti i ograničenja svrhe iz članka 5. GDPR-a.\nUvođenje videonadzora kao opće i trajne obveze svih subjekata koji gospodare otpadom nije razmjerno svrsi nadzora i kontrole postupanja s otpadom te bi trebalo biti ograničeno isključivo na slučajeve kada postoji konkretna zakonska sumnja na nezakonitost ili kada je to naloženo pojedinačnim aktom nadležnog tijela.\nNadalje, predloženo davanje izravnog mrežnog pristupa videozapisima državnim tijelima ne samo da je u suprotnosti s načelom ograničenja pristupa i svrhe obrade podataka, nego otvara i značajne sigurnosne i tehničke rizike (neovlašteni pristup, povreda podataka).\nAko se želi postići učinkovitiji nadzor nad gospodarenjem otpadom, cilj se može ostvariti manje invazivnim i pravno utemeljenim mjerama, primjerice kroz redovite inspekcijske nadzore, evidencije i sustave praćenja pošiljaka otpada, a ne trajnim videonadzorom."]
[9,"LOTUS 91 DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","Čl. 4. Nacrta glasi:\nIza članka 25. dodaje se članak 25.a s naslovom iznad njega koji glase:\n„ Videonadzor lokacije gospodarenja otpadom\nČlanak 25.a\n(1) Pravna osoba i fizička osoba – obrtnik koji je ishodio dozvolu za gospodarenje otpadom ili je upisan u Očevidnik sakupljača i oporabitelja ili upravlja reciklažnim dvorištem obvezan je osigurati neprekinuti videonadzor lokacije gospodarenja otpadom u svrhu nadzora i osiguravanja zakonitog postupanja s otpadom.\n(2) Videonadzor iz stavka 1. ovoga članka mora biti opremljen za pohranjivanje i pregledavanje video zapisa.\n(3) Mrežni pristup videonadzoru i zapisima mora biti dostupan Ministarstvu i Državnom inspektoratu.\n(4) Pojedinosti videonadzora lokacije gospodarenja otpadom i dostupnosti videozapisa uređuje Ministar pravilnikom iz članka 5. stavka 5. ovoga Zakona. “.\n\nNalazimo problematičnim stavak (3) koji propisuje da „Mrežni pristup videonadzoru i zapisima mora biti dostupan Ministarstvu i Državnom inspektoratu“ za koji smatramo da je nezakonit, neustavan i protivan međunarodnim konvencijama o zaštiti ljudskih prava, sve kako slijedi u nastavku.\n\nNaime, predmetna odredba tako kako je napisana podrazumijeva posvemašnji i neograničeni mrežni pristup državnih tijela i kontinuirano stalno nadziranje pravnih i fizičkih osoba koji su ishodili dozvolu za gospodarenje otpadom po “Big brother” principu , uključujući i sve njihove zaposlenike, klijente i sve druge osobe koje su sudionici poslovnog procesa, a čime se zasigurno zadire u temeljna prava zajamčena Ustavom Republike Hrvatske, Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), ali i Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR).\n\n(1. O povredi Ustava RH)\n\nPrema članku 35. Ustava RH, svakomu se jamči poštovanje i pravna zaštita njegova osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti. Prema članku 34. Ustava, “Dom je nepovrediv”, a svako miješanje državnih tijela u privatni ili poslovni prostor mora biti utemeljeno na zakonu i uz sudski nadzor.\n\nStalni mrežni pristup videozapisima od strane državnih tijela – bez ikakvog prethodnog postupka, sudske kontrole, vremenskog ograničenja ili razgraničenja svrhe – predstavlja stalni oblik nadzora koji omogućuje da Ministarstvo ili Državni inspektorat u svakom trenutku, bez ikakvog opravdanja, prati rad, kretanje svih zaposlenika i drugih osoba i djelatnosti na privatnoj lokaciji.\nTakav oblik nadzora bitno se razlikuje od legitimnog „snimanja radi naknadne kontrole“, jer stvara neprekinutu mogućnost praćenja uživo, što je karakteristika invazivnog nadzora (“live surveillance” po “Big brother” principu) za što smatramo da nije u skladu s ustavnim načelima proporcionalnosti i nužnosti.\n\nUstavni sud RH u više je odluka (npr. U-III-405/2008, U-I-722/2009) isticao da svako ograničenje ustavnih prava mora biti proporcionalno cilju koji se želi postići, a miješanje mora biti najblaže moguće sredstvo. Neograničen mrežni pristup snimkama uživo ne ispunjava taj kriterij jer se cilj (sprečavanje nezakonitog postupanja s otpadom) može ostvariti blažim i jednako učinkovitim mjerama poput obveznog videonadzora s pohranom zapisa (a što je propisano u ostalim stavcima predmetnog članka) i tsl..\n\nRadi se u svakom slučaju o posve arbitrabilnoj, nejasnoj odredbi koja ne samo da krši osnovna ljudska prava već i razvija totalnu pravnu nesigurnost. Naime, stavak (3) uopće ne određuje: tko konkretno ima mrežni pristup (državni službenik? broj osoba? razina ovlasti?), pod kojim uvjetima i u koje vrijeme, koje tehničke i sigurnosne mjere moraju biti osigurane (autentifikacija, enkripcija, evidencija pristupa), kako se sprječava zlouporaba snimki (npr. neovlašteno snimanje zaposlenika, prijenos trećima). Takva totalna pravna neodređenost protivna je načelu zakonitosti i pravne sigurnosti iz članka 3. Ustava RH.\n\nMeđutim, ne samo da bi takvo rješenje bilo protuustavno po svojoj biti, već bi bilo direktno protuustavno i s procesnog aspekta. Naime, propisivanje mjere koja omogućuje trajni državni nadzor nad privatnim prostorima zadire u temeljna ljudska prava i slobode, što bi prema članku 83. stavku 2. Ustava Republike Hrvatske eventualno moglo biti uređeno isključivo organskim zakonom.\nZakon o gospodarenju otpadom nije organski zakon te stoga nije dopušteno da njime Zakonodavac propisuje ograničenja temeljnih prava građana na razini kakvu predviđa predmetni stavak.\n\nDakle, čak i kada bi se zanemarilo da je sadržaj predmetne odredbe apsolutno neustavan, sam postupovni način na koji se takvo ograničenje uvodi bio bi ustavnopravno neprihvatljiv, jer prelazi okvir zakonodavne ovlasti redovnog zakona i zadire u materiju koja je rezervirana isključivo za Ustav i eventualno organske zakone (kao npr. Zakon o kaznenom postupku).\n\nTakvo normiranje predstavlja povredu načela ustavne hijerarhije propisa i načela zakonitosti iz članka 5. Ustava RH, prema kojem svi propisi moraju biti u skladu s Ustavom i zakonom više pravne snage.\n\n(2. O povredi prava na privatnost iz Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava)\n\nČlanak 8. EKLJP jamči pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, doma i dopisivanja.\nPredložena odredba direktno je protivna predmetnoj odredbi EKLJP o čemu je stav zauzeo i Europski suda za ljudska prava u nizu svojih odluka kao npr.:\nPeck v. United Kingdom, 2003.; Antović and Mirković v. Montenegro, 2017. Sud je zauzeo stav da videonadzor, osobito onaj trajni ili bez ograničenja pristupa, predstavlja miješanje u pravo na privatnost i mora biti „nužan u demokratskom društvu“.\n\nPrema odlukama Europskog suda za ljudska prava, da bi takvo miješanje bilo zakonito, moralo bi biti jasno definirano zakonom (preciznost, svrha, uvjeti, nadzor), nužno za ostvarenje legitimnog cilja (npr. javna sigurnost) te proporcionalno cilju (ograničeno u opsegu, trajanju i dostupnosti), a predloženi stavak ne ispunjava nijedan od navedenih kriterija. On ne sadrži mehanizme kontrole, ne propisuje tko, kada i zašto može pristupiti videozapisima, niti podliježe sudskom ili neovisnom nadzoru. Time se otvara mogućnost kontinuiranog praćenja subjekata bez prethodne sumnje ili pokretanja ikakvog postupka, što je u totalnoj suprotnosti s  Konvencijom te praksom Europskog suda za ljudska prava.\n\n(3. O povredi odredaba o zaštiti osobnih podataka (GDPR))\n\nSmatramo da je predložena odredba u totalnoj protivnosti s GDPR-om. Naime, videonadzor predstavlja obradu osobnih podataka u smislu Opće uredbe o zaštiti podataka (GDPR), jer omogućuje identifikaciju fizičkih osoba. Članak 5. GDPR-a propisuje načelo ograničenja svrhe i minimizacije podataka – obrada mora biti primjerena, relevantna i ograničena na ono što je nužno.\n\nSmatramo očitim da neograničeni mrežni pristup državnih tijela zasigurno nije proporcionalan svrsi (nadzor gospodarenja otpadom), već omogućuje stalan uvid u poslovne aktivnosti i nadzor zaposlenika i drugih osoba, što predstavlja prekomjernu obradu bez ikakve pravne osnove. Time se krši i načelo integriteta i povjerljivosti podataka, budući da nije propisano tko konkretno ima pristup, na koji način se osigurava zaštita zapisa od zlouporabe, i u kojem se roku podaci brišu.\n\nZaključno: predloženi stavak (3) članka 25.a omogućava trajni nadzor “uživo” nad privatnim lokacijama i nad privatnim fizičkim osobama - pojedincima bez ikakvog ograničenja ili temelja, što predstavlja neustavno, nesrazmjerno i konvencijski neprihvatljivo zadiranje u pravo na privatnost. \n\nStoga se predlaže da se stavak 3. u cijelosti izbriše."]
[10,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK predlažu brisati članak 4. Nacrta prijedloga zakona u cijelosti, odnosno odustati od uvođenja obveznog videonadzora lokacija gospodarenja otpadom u predloženom obliku.\nObrazloženje:\nPredložena obveza nije usklađena s odredbama Uredbe (EU) 2016/679 (GDPR) i nacionalnog Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka. Naime, predloženo rješenje propisuje neprekinuto snimanje i trajno pohranjivanje videozapisa, uz mrežni pristup državnim tijelima, bez jasnog pravnog temelja, vremenskog ograničenja pohrane, tehničkih i organizacijskih mjera zaštite te bez propisivanja prava ispitanika (radnika, korisnika, trećih osoba). Takva obveza predstavlja značajan rizik od prekomjerne obrade osobnih podataka, što je protivno načelima nužnosti, razmjernosti i ograničenja svrhe iz članka 5. GDPR-a. Uvođenje videonadzora kao opće i trajne obveze svih subjekata koji gospodare otpadom nije razmjerno svrsi nadzora i kontrole postupanja s otpadom te bi trebalo biti ograničeno isključivo na slučajeve kada postoji konkretna zakonska sumnja na nezakonitost ili kada je to naloženo pojedinačnim aktom nadležnog tijela. Nadalje, predloženo davanje izravnog mrežnog pristupa videozapisima državnim tijelima ne samo da je u suprotnosti s načelom ograničenja pristupa i svrhe obrade podataka, nego otvara i značajne sigurnosne i tehničke rizike (neovlašteni pristup, povreda podataka). Ako se želi postići učinkovitiji nadzor nad gospodarenjem otpadom, cilj se može ostvariti manje invazivnim i pravno utemeljenim mjerama, primjerice kroz redovite inspekcijske nadzore, evidencije i sustave praćenja pošiljaka otpada, a ne trajnim videonadzorom."]
[11,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","U članku 25.a \n Stavak 3. predlaže se izmijeniti tako da isti glasi:\n „Mrežni pristup videonadzoru i zapisima mora biti dostupan Ministarstvu, Državnom inspektoratu i jedinici područne (regionalne) samouprave, odnosno Gradu Zagrebu.“.\n\nObrazloženje:\nNavedeno se predlaže iz razloga što nadležna upravna tijela jedinica područne (regionalne) samouprave, odnosno Grada Zagreba, jednako kako i Ministarstvo vode postupke  izdavanja dozvola i upise u očevidnike, odnosno na svom području imaju uspostavljena reciklažna  dvorišta, tako da bi bilo opravdano propisati da mrežni pristup videonadzoru  i zapisima bude dostupan i jedinicama područne (regionalne) samouprave, odnosno Gradu Zagrebu, a kako bi u slučaju možebitnih nezakonitosti u postupanju s otpadom od strane osoba kojima je odobreno gospodariti otpadom na njihovom području mogli pravodobno reagirati te prevenirati možebitne nezakonitosti vezi gospodarenja otpadom."]
[12,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","Potrebno je prilikom razmatranja opravdanosti  donošenja ovog članka i usklađenosti ove obveze sa ostalim zakonodavstvom uzeti u obzir GDPR , te ostale propise koji se odnose na ustavna i druga prava zadiranja u vlasništvo u odnosu na pristup videonadzoru lokacija koje su u privatnom vlasništvu. \nDa li je napravljena procjena učinka od strane AZOP-a?\n\nPredlažemo brisanje cijelog članka obzirom da je isti u suprotnosti s odredbama Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti osobnih podataka kojim je propisano da se obrada osobnih podatak putem video nadzora može provoditi samo u svrhu zaštite osoba i imovine ali ne u svrhu praćenja obavljanja neke od djelatnosti pravnih osoba što je presedan u nacionalnom zakonodavstvu.."]
[13,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","RD su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave te su ista prilikom izgradnje osigurala i videonadzor pri čemu je upravljanje i pristup zapisima moguć isključivo vlasniku RD.  Kojim aktima će se naložiti JLS da isto ustupe upraviteljima RD obzirom da bi se u suprotnom radilo o ulaganju u tuđu nekretninu što upraviteljima niti je dozvoljeno niti im je isplativo. Planira li se sufinanciranje predmetnih troškova od strane države?"]
[14,"ANJA JAKŠIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 4.","Nije jasno zašto je, uz obvezu uspostave videonadzora, propisana i obveza omogućavanja mrežnog pristupa videonadzoru i videozapisima Ministarstvu i Državnom inspektoratu. Takav zahtjev vjerojatno iziskuje dodatna tehnička i financijska ulaganja te može otvoriti pitanja u vezi s usklađenošću s propisima o zaštiti osobnih podataka (GDPR), osobito u odnosu na radnike i korisnike koji borave na lokacijama gospodarenja otpadom.\nTakođer nije jasno odnosi li se odredba o mrežnom pristupu na mogućnost praćenja videonadzora u stvarnom vremenu („uživo“) od strane nadležnih tijela ili samo na naknadni uvid u snimke.\nTražimo dodatno pojašnjenje i obrazloženje svrhe te načina provedbe ove obveze.\n\nGradsko komunalno poduzeće Komunalac Koprivnica"]
[15,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 5.","U članku 27. stavku 1. točka 3. mijenja se i glasi:\n„ 3. je upisana kao sakupljač otpada ili kao oporabitelj u očevidnik iz članka 46. ovoga Zakona“\n\n\n\n\nPrijedlog izmjene:\nAko trgovanje s ulaskom u posjed više neće postojati kao takav, onda to treba promijeniti i u pojmovima, tj. napisati da je trgovac osoba koja trguje isključivo bez ulaska u posjed. To za sobom povlači i izmjenu članka 22. Pravilnika o gospodarenju otpadom gdje se navodi pod kojim uvjetima trgovac može ući u posjed."]
[16,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 5.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK uz predloženi članak 5 ističu da ako trgovanje s ulaskom u posjed više neće postojati kao takav, onda to treba promijeniti i u pojmovima, tj. napisati da je trgovac osoba koja trguje isključivo bez ulaska u posjed. To za sobom povlači i izmjenu članka 22. Pravilnika o gospodarenju otpadom gdje se navodi pod kojim uvjetima trgovac može ući u posjed."]
[17,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 6.","Članak 6. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Nejasno je da li se za novu lokaciju za koju se daje suglasnost za obradu otpada mobilnim uređajem treba dostaviti elaborat gospodarenja otpadom za tu lokaciju."]
[18,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 6.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom HGK u članku 6. Nacrta prijedloga Zakona predlažu da se iz odredbi koje se odnose na obradu otpada mobilnim uređajem ukloni obveza pribavljanja financijskog jamstva. Naime, operateri koji posjeduju dozvolu za gospodarenje otpadom mobilnim uređajem najčešće su angažirani od strane vlasnika lokacije na kojoj otpad nastaje, radi pružanja usluge poput drobljenja, prešanja ili sličnih obrada. U takvim slučajevima operater nema otpad u svom posjedu, niti prije niti nakon obrade, pa stoga nema ni stvarnu mogućnost raspolaganja tim otpadom. Zbog toga je nelogično da ti operateri budu obveznici davanja financijskog jamstva."]
[19,"VESNA PETROVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 6.","Iz odredbi koje se odnose na obradu otpada mobilnim uređajem treba izbaciti obavezu pribavljanja financijskog  jamstva. Operateri koji imaju dozvolu za  gospodoarenje  otpadom mobilnim uređajem u mnogim slučajevima angažirani  su od  strane vlasnika lokacije - mjesta  nastanka otpada, za  uslugu drobljenja, prešanja i sl. . Dakle,  takvi operateri niti nemaju u posjedu otpad ni prije ni poslije  obrade. Kako takvi operateri mogu biti obveznici financijskog jamstva kad  ne  raspolažu  otpadom koji obrađuju. Eventualno, zadržati opciju obaveze  jamstva za operatere koji su ujedno i vlasnici nastalog otpada odnosno otpada koji nastaje obradom otpada mobilnim uređajem. Primjer. građevinske tvrtke koji su ujedno i izvođači radova na gradilištu i koji samostalno drobe otpad."]
[20,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK ističu kako je u članku 7. Nacrta prijedloga izostavljena odredba o obvezi izrade elaborata zaštite od požara i pribavljanja potvrde MUP-a. Potrebno je pojasniti odnosi li se ta obveza samo na postupak upisa u očevidnik, kako je navedeno u članku 13., ili i na postupak iz članka 7."]
[21,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","Članak 7. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Nastavno na odredbu predloženu ovim izmjenama, da je podnositelj zahtjeva većinski vlasnik nekretnina ili da ima ugovor o najmu tih nekretnina s vlasnikom istih, treba li analogno tome propisati također da je ugovor o najmu dovoljno imati sklopljen s većinskim vlasnikom? Smatramo potrebnim definirati tko se smatra većinskim vlasnikom – vlasnik većeg broja katastarskih čestica (u odnosu na ukupnu površinu) ili vlasnik većinskog udjela u svakoj čestici u slučaju suvlasništva? Predlažemo razmotriti je li odredba da je podnositelj zahtjeva većinski vlasnik nekretnina pravno osnovana te, također, da li prirodi stvari odgovara propisati ugovor o zakupu, a ne najmu, kao i treba li propisati minimalno trajanje ugovora. Ako je ugovor kraćeg trajanja od trajanja dozvole (10 godina), treba li propisati da je osoba koja je ishodila dozvolu dužna prije isteka ugovora nadležnom tijelu koje je izdalo dozvolu dostaviti novi ugovor? Jednako tako, postavlja se pitanje je li obveza nadležnog tijela koje je izdalo dozvolu voditi evidenciju o trajanju ugovora o najmu ili je to u nadležnosti inspekcije? Također, vezano za pitanje propisanog vlasništva ili ugovora o najmu, koje su po tom pitanju obveze osoba koje već imaju ishođenu dozvolu za gospodarenje otpadom na osnovu ugovora o podnajmu, pogotovo u situaciji ako je isti sklopljen na rok trajanja kraći od trajanja dozvole?\n     Predlažemo razmotriti treba li u članak 33. stavak 3. uvrstiti i odredbu iz članka 14. stavka 1. alineja 3. Pravilnika o gospodarenju otpadom („Narodne novine\" br. 106/22, 138/24 i 108/25), koja propisuje da se djelatnosti to jest postupci oporabe i zbrinjavanja otpada ne obavljaju na poljoprivrednom zemljištu."]
[22,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom HGK, formulaciju predloženog članka 33. stavka 1, točke 3., smatraju nejasnom. Naime, odredba upućuje na akt kojim se dozvoljava uporaba prema propisu koji uređuje gradnju. Godinama je ova odredba izvor pravne nesigurnosti jer se u praksi različito tumači - svaki službenik nadležnog tijela (županije) ima vlastito tumačenje ili nije siguran kako treba tumačiti, što dovodi do neujednačenog postupanja prema gospodarskim subjektima. Kako bi se izbjegle dvojbe i različita tumačenja potrebno je jasno specificirati na koji način i kojim aktima se ovaj uvjet ispunjava. Možda bi bilo rješenje da se za nekretninu kojoj je namjena gospodarenje otpadom, to navede u aktu kojim se dozvoljava takva uporaba."]
[23,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","U članku 33. \nU stavku 2. točki 2. predlaže se brisati riječ: „glomaznog“ tako da ista odredba glasi: „obradu otpada mobilnim uređajem u okviru javne usluge ne utvrđuje se ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. točaka 2. i 3. ovoga članka, već se utvrđuje da je lokacija gospodarenja otpadom određena Odlukom iz članka 66. stavka 1. ovoga Zakona“.\n\nObrazloženje:\nNavedeno se predlaže kako bi se osiguralo obavljanje javne usluge na kvalitetan, postojan i ekonomski učinkovit način, izbjegavajući neopravdano visoke troškove, u skladu s načelima održivog razvoja, zaštite okoliša, javnost rada i onečišćivač plaća, kako bi se osiguralo i poticalo odvojeno sakupljanje otpada, a kako se to propisuje člankom 64. stavkom 4. Zakona o gospodarenju otpadom, te smo mišljenja kako bi predloženom izmjenom u Zakonu trebalo omogućiti davatelju javne usluge da na lokacijama koje se određuju odlukom koju donosi predstavničko tijelo, da mobilnim uređajem obrađuje i ostale vrste otpada koje se sakupljaju u okviru javne usluge, a ne isto ograničiti samo na glomazni otpad, a čime bi se u znatnoj mjeri doprinijelo da jedinice lokalne samouprave na svom području efikasnije i ekonomičnije gospodare s otpadom koje prikupe u okviru javne usluge, a osobito što se tiče Grada Zagreba koji ima veliki broj korisnika usluga, otežavajuće čimbenike poput zagušenosti prometa, tako da bi se predloženom izmjenom smanjilo i opterećenje prometa prijevozom otpada, a što bi utjecalo i na samu efikasnost obrade otpada. Kao jedan od primjera smanjene efikasnosti u obradi otpada mobilnim uređajima ukazuje se na snažnu oluju koja je zadesila Grad Zagreb u mjesecu srpnju 2023. godine, a uslijed koje su nastale ogromne količine srušenih drveća, otpalih grana i slično, a koje su se svakodnevno iz svih dijelova grada morale prevoziti do kompostana na području Grada Zagreba i koje su u jednom trenutku postale prekapacitirane uslijed tako nastalih velikih količina tog otpada. Stoga, da se je obrada istog otpada mogla obavljati mobilnim uređajima postavljenim na lokacijama koje su određene odlukom iz članka 66. stavka 1. Zakona, odnosno Odlukom o načinu pružanja javne usluge koju donosi predstavničko tijelo, gospodarenje tim otpadom bi bilo uvelike učinkovitije i efikasnije, a što bi sigurno utjecalo i na vrijeme koje je bilo potrebno za dovođenje gradskih površina u stanje prikladno za svakodnevno i normalno funkcioniranje nakon oluje."]
[24,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","U članku 33. \nU stavku 1. točki 2. predlaže se  u stavku brisati riječi „većinski“ tako ista odredba glasi: „da je podnositelj zahtjeva za ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom vlasnik skladišta koje se nalazi na lokaciji gospodarenja otpadom ili ima ugovor o najmu tog skladišta s vlasnikom ili mu je dodijeljena koncesija temeljem koje upravlja skladištem“.\n\nObrazloženje:\n Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (Narodne novine 91/1996, 68/1998, 137/1999, 22/2000, 73/2000, 114/2001, 79/2006, 141/2006, 146/2008, 38/2009, 153/2009, 143/2012, 152/2014, 52/2025; dalje Zakon), ne poznaje institut većinskog vlasnika, već isključivo suvlasništvo, a većinski vlasnik se kolokvijalno određuje prema onome tko od svih suvlasnika ima u suvlasništvu najviše idealnih dijelova cijele stvari. Međutim, navedeni Zakon sadrži odredbe koje ograničavaju većinskog suvlasnika da raspolaže suvlasničkom nekretninom bez suglasnosti ostalih suvlasnika, te kada neki od suvlasnika poduzme posao glede suvlasničke stvari bez potrebne suglasnosti ostalih, primjenjuju se pravila o poslovodstvu bez naloga. Također, većinski vlasnik ne može sam raspolagati nekretninom bez suglasnosti ostalih suvlasnika. Naime, člankom 41. Zakona o vlasništvu (Narodne novine 91/1996, 68/1998, 137/1999, 22/2000, 73/2000, 114/2001, 79/2006, 141/2006, 146/2008, 38/2009, 153/2009, 143/2014, 52/20025) propisano je da je za poduzimanje poslova koji premašuju okvir redovitoga upravljanja (naročito promjena namjene stvari, veći popravci, dogradnja, nadogradnja, preuređenje, otuđenje cijele stvari, davanje cijele stvari u zakup ili najam na dulje od jedne godine, osnivanje hipoteke na cijeloj stvari, odnosno davanje pokretne stvari u zalog, osnivanje stvarnih i osobnih služnosti, stvarnoga tereta ili prava građenja na cijeloj stvari) potrebna suglasnost svih suvlasnika. Stoga, ostaje nejasno mora li se u postupku izdavanja dozvole za gospodarenje otpadom u slučaju većinskog suvlasnika utvrđivati postojanje suglasnosti ostalih suvlasnika nekretnine, obzirom da predloženim izmjenama i dopunama Zakona o gospodarenju otpadom navedeno ne propisuje."]
[25,"VESNA PETROVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 7.","Ponovo se izbjegava definirati precizna odredba što znači odredba \"za nekretninu u kojoj se namjerava gospodariti otpadom na lokaciji gospodarenja otpadom izdan akt kojim se dozvoljava uporaba prema propisu koji uređuje gradnju\", iako je ovakva odredba već desetljećima problematična u provedbi. Svaki djelatnik svake županije na svoj način tumači ovu odredbu pa nema ujednačenog postupanja prema gospodarskim subjektima što predstavlja veliku pravnu nesigurnost.  Predlažemo da se odredba formulira na način da se za operatere kojima je osnovna djelatnost obrada otpada propiše obaveza ishođenja akta za uporabu u kojem je navedena djelatnost gospodarenja otpadom. Za operatere kojima je osnovna djelatnost proizvodnja proizvoda ili energije i koji kao sirovinu mogu koristiti i  sirovine koje nisu otpad, akt za uporabu se treba odnositi na osnovnu primarnu djelatnost."]
[26,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 8.","Odredba na koju se komentar odnosi: \nU članku 36. stavak 8. mijenja se i glasi:\n„(8) Pojedinosti financijskog jamstva, uključujući obrazac financijskog jamstva i način određivanja iznosa financijskog jamstva te način postupanja Ministarstva, nadležnog tijela županije i Državnog inspektorata u svezi s provedbom ovoga članka uređuje ministar pravilnikom iz članka 5. stavka 5. ovoga Zakona.“.\nPrijedlog izmjene: \nPredlaže se brisanje dijela teksta „uključujući obrazac financijskog jamstva“  jer izgled obrasca financijskog jamstva određuje i izrađuje svaka ustanova za sebe (osiguravajuće društvo ili banka). Zakonom se može propisati sadržaj obrasca, ali ne i izgled obrasca."]
[27,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 8.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK predlažu da se u članku 36. stavku 8 brišu riječi \"uključujući obrazac financijskog jamstva“  obzirom da izgled obrasca financijskog jamstva određuje i izrađuje svaka ustanova za sebe (osiguravajuće društvo ili banka). Zakonom se može propisati sadržaj obrasca, ali ne i izgled obrasca."]
[28,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 8.","Članak 8. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Predlažemo u izmijenjeni stavak 8. članka 36. dodati i odredbu da će pravilnikom iz članka 5. stavka 5. ovoga Zakona ministar urediti i pojedinosti vezane za situacije u kojima se prilikom izračuna financijskog jamstva za određene ključne brojeve može prihvatiti koeficijent 0,00 €/t, s obzirom da je isto u dokumentu Koeficijenti otpada na stranicama MZOZT-a nedovoljno  obrazloženo."]
[29,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 8.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom predlažu dopunu članka  8. na način da se doda novi stavak koji glasi: \n\n\"U članku 36. stavku 4. iza riječi „odlaganja otpada“ dodaju se riječi „i sakupljanja“. \n\nObrazloženje: Zakonom nije predviđena mogućnost da JLS i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost izdaju financijsko jamstvo i za djelatnost sakupljanja otpada. Financijsko jamstvo, s obzirom na visinu koja je rezultat previsokih koeficijenata, predstavlja preveliko financijsko opterećenje koje znatno umanjuje kreditnu sposobnost davatelja javne usluge te destimulira daljnja ulaganja neophodna za povećanje učinkovitosti i efikasnosti u postizanju zakonskih ciljeva.  Izostanak zakonodavne mogućnosti da teret financijskog jamstva za sakupljanje otpada, u iznimnim slučajevima preuzme JLS ili Fond,  u slučaju kreditne nesposobnosti društva dovodi do nemogućnosti ulaganja u infrastrukturu čime se neopravdano onemogućuje razvoj ovog važnog segmenta."]
[30,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 9.","U članku 37. stavak 2. mijenja se i glasi:\n„ (2) Tijelo koje je izdalo dozvolu za gospodarenje otpadom rješenjem će ukinuti dozvolu ako:\n- se osoba koja je ishodila dozvolu za gospodarenje otpadom nalazi na popisu iz članka 134.a stavka 1. ovoga Zakona. “.\nPrijedlog izmjene: \nTraži se pojašnjenje odnosi li se ovo na sve lokacije istog pravnog subjekta ili samo na predmetnu lokaciju koja se nalazi na tom popisu? Ukoliko neka firma posluje na više različitih lokacija i na jednoj lokaciji se nalazi osoba koja je stavljena na popis iz članka 134.s, ukidaju li se dozvole i na svim drugim lokacijama ili samo na toj?"]
[31,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 9.","U pogledu predložene odredbe članka 37. stavka 2., druga alineja, članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK, mole pojašnjenje odnosi li se ovo na sve lokacije istog pravnog subjekta ili samo na predmetnu lokaciju koja se nalazi na tom popisu? Ukoliko neka firma posluje na više različitih lokacija i na jednoj lokaciji se nalazi osoba koja je stavljena na popis iz članka 134.s, ukidaju li se dozvole i na svim drugim lokacijama ili samo na toj?"]
[32,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Članak 46. mijenja se i glasi:\n(4) U očevidnik iz stavka 1. ovoga članka upisat će se pravna osoba ili fizička osoba – obrtnik koja podnese zahtjev za upis putem Registra djelatnosti gospodarenja otpadom iz članka 130. ovoga Zakona kao:\n- sakupljač otpada, ako:\ne) zahtjevu priloži elaborat zaštite od požara te od Ministarstva unutarnjih poslova odobrenje tog elaborata i potvrda da su mjere iz elaborata provedene\nPrijedlog izmjene: \nPredlaže se nadopuna ove rečenice s izuzetkom dostave požarnog elaborata jer se u suprotnom ona kosi s odredbama članka 40. a Pravilnika o gospodarenju otpadom (NN 106/2022, 138/2024, 108/2025), koji kaže da se umjesto elaborata zaštite od požara može priložiti dokaz da se lokacija gospodarenja otpadom usklađuje s propisima iz područja zaštite od požara i da se to primjenjuje na sve zahtjeve za ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom podnesene nadležnom tijelu do 31. listopada 2026.\n\n\n\n\nNadalje:\n(4) U očevidnik iz stavka 1. ovoga članka upisat će se pravna osoba ili fizička osoba – obrtnik koja podnese zahtjev za upis putem Registra djelatnosti gospodarenja otpadom iz članka 130. ovoga Zakona kao:\n- oporabitelj otpada, ako je registrirana pravna osoba ili fizička osoba – obrtnik, ako:\nc) je za nekretninu na lokaciji gospodarenja otpadom izdan akt kojim se dozvoljava uporaba prema propisu kojim se uređuje gradnja,\ne) zahtjevu priloži elaborat zaštite od požara te od Ministarstva unutarnjih poslova odobrenje tog elaborata i potvrda da su mjere iz elaborata provedene.\nPrijedlog izmjene: \nKod prve stavke treba ubaciti tekst da se ovo ne odnosi na postupak nasipavanja jer se nasipavanje obavlja prije izgradnje objekta i samim time ne postoji uporabni akt.\nKod druge stavke treba navesti tekst koji smo već stavili gore za požarni elaborat kod sakupljača: Ovo se kosi s odredbama članka 40. a Pravilnika o gospodarenju otpadom (NN 106/2022, 138/2024, 108/2025), koji kaže da se umjesto elaborata zaštite od požara može priložiti dokaz da se lokacija gospodarenja otpadom usklađuje s propisima iz područja zaštite od požara i da se to primjenjuje na sve zahtjeve za ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom podnesene nadležnom tijelu do 31. listopada 2026."]
[33,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK, predlažu da se članak 46. stavak 4, prva alineja pod e) dopuni na način da ista bude usklađena s odredbom članka 40. a Pravilnika o gospodarenju otpadom (NN 106/2022, 138/2024, 108/2025), koji kaže da se umjesto elaborata zaštite od požara može priložiti dokaz da se lokacija gospodarenja otpadom usklađuje s propisima iz područja zaštite od požara i da se to primjenjuje na sve zahtjeve za ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom podnesene nadležnom tijelu do 31. listopada 2026.\nNadalje, u stavku 4, druga alineja pod c) treba navesti da se predmetno ne odnosi na postupak nasipavanja jer se nasipavanje obavlja prije izgradnje objekta i samim time ne postoji uporabni akt. Isto tako, vezano uz drugu alineju pod e) članovi Udruženja smatraju da se predmetna odredba kosi s dredbama članka 40. a Pravilnika o gospodarenju otpadom (NN 106/2022, 138/2024, 108/2025), koji kaže da se umjesto elaborata zaštite od požara može priložiti dokaz da se lokacija gospodarenja otpadom usklađuje s propisima iz područja zaštite od požara i da se to primjenjuje na sve zahtjeve za ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom podnesene nadležnom tijelu do 31. listopada 2026."]
[34,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Članak 13. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Nastavno na propis predložen ovim izmjenama, da je podnositelj zahtjeva većinski vlasnik nekretnina ili da ima ugovor o najmu tih nekretnina s vlasnikom istih, treba li analogno tome propisati također da je ugovor o najmu dovoljno imati sklopljen s većinskim vlasnikom? Smatramo potrebnim definirati tko se smatra većinskim vlasnikom – vlasnik većeg broja katastarskih čestica (u odnosu na ukupnu površinu) ili vlasnik većinskog udjela u svakoj čestici u slučaju suvlasništva? Predlažemo razmotriti je li odredba da je podnositelj zahtjeva većinski vlasnik nekretnina pravno osnovana te, također, da li prirodi stvari odgovara propisati ugovor o zakupu, a ne najmu, kao i treba li propisati minimalno trajanje ugovora. Konačno, je li obveza tijela koje je izdalo dozvolu voditi evidenciju trajanja ugovora o najmu ili je to pitanje u nadležnosti inspekcije zaštite okoliša? Također, vezano za pitanje propisanog vlasništva ili ugovora o najmu, koje su po tom pitanju obveze osoba koje su već upisane u Očevidnik na osnovu ugovora o podnajmu?\n     Dalje, vezano za propisanu obvezu dostave elaborata zaštite od požara s odobrenjem i potvrdom MUP-a prilikom upisa u Očevidnik, a s obzirom da je za zahtjeve za izdavanje dozvola za gospodarenje otpadom Pravilnikom o gospodarenju otpadom propisana mogućnost dostave istog do 31. prosinca 2026., uz dostavu dokaza o usklađivanju, treba li isto propisati i za upis u Očevidnik sakupljača i oporabitelja (ako će takva odredba i ući u Pravilnik, ovim izmjenama je najavljeno da će izmjena Pravilnika biti donesena u roku od 6 mjeseci, pa se postavlja pitanje neujednačenosti postupanja sa zahtjevima za upis koji će biti predani u periodu od donošenja ovih izmjena Zakona do donošenja izmjena Pravilnika). \n     Također apeliramo da se ovim izmjenama unesu izmjene u članak 47. stavak 3. važećeg Zakona o gospodarenju otpadom, koji propisuje da se u evidenciju iz stavka 1. Zakona (Evidenciju prijevoznika otpada, posrednika otpadom, trgovaca otpadom i reciklažnih dvorišta) upisuje pravna osoba ili fizička osoba - obrtnik koja podnese zahtjev za upis putem mrežne aplikacije Registra djelatnosti gospodarenja otpadom (u daljnjem tekstu: Registar) ili pisanim putem. Izmjene bi se odnosile na uvjet upisa osobe u Evidenciju kao reciklažno dvorište, s obzirom na odredbe članka 16. stavka 1. Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o gospodarenju otpadom („Narodne novine“ br. 138/24), koji propisuje rok dostave elaborata zaštite od požara, te odobrenja i potvrde MUP-a do 31. prosinca 2026. za osobe koje su upisane Evidenciju kao reciklažno dvorište, a iz čega proizlazi da su osobe koje podnose zahtjev za upis također u obvezi dostave spomenute dokumentacije prilikom samog upisa.\n     Dalje, u članak 46. stavak 6. potrebno je dodati: ..“ ili lokaciji mobilnog uređaja za obradu otpada ako se otpad ne skladišti na lokaciji gospodarenja otpadom.“.\n     U članku 46. stavku 15. potrebno je ukloniti odredbu da način potvrđivanja namjere obavljanja djelatnosti propisuje ministar pravilnikom iz članka 5. stavka 5. ovog zakona, jer je isto već propisano člankom 46. stavkom 12. ovih izmjena zakona.\n     Slijedom izmjena iz nacrta vezanih za odredbu da oporabitelj bez dozvole ne treba raspolagati građevinom ukoliko se obrada otpada obavlja mobilnim uređajem, a otpad se ne skladišti na lokaciji gospodarenja otpadom, potrebno je dopuniti definiciju lokacije gospodarenja otpadom u članku 4. stavku 1. točki 22. alineji 2."]
[35,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom ističu kako je predložena formulacija članka 46. stavka 4. alineje c) nejasna. Naime, nije jasno koji se točno akt smatra odgovarajućim u slučaju objekta koji će se koristiti isključivo za skladištenje otpada. Treba li takav objekt imati uporabnu dozvolu u kojoj je izričito navedeno \"skladište otpada\" ili je dovoljna uporabna dozvola u kojoj je navedeno samo \"skladište\"?  Godinama je ova odredba izvor pravne nesigurnosti jer se u praksi različito tumači - svaki službenik nadležnog tijela (županije) ima vlastito tumačenje ili nije siguran kako treba tumačiti, što dovodi do neujednačenog postupanja prema gospodarskim subjektima. Kako bi se izbjegle dvojbe i različita tumačenja potrebno je jasno specificirati koje uvjete moraju ispunjavati subjekti koji traže ishođenje dozvole za gospodarenje otpadom, te na koji način, odnosno kojom vrstom dokumenta se taj uvjet ispunjava."]
[36,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","U članku 46. \nIza stavka 10. predlaže se dodati novi stavak 10.a koji glasi:\n„U postupku utvrđivanja ispunjenja uvjeta iz stavka 10. ovoga članka nadležno tijelo koje rješava o zahtjevu za upis u očevidnik može zatražiti mišljenje odgovarajućeg nadležnog i/ili stručnog tijela i od podnositelja zahtjeva dokaz o ispunjenju uvjeta.“\n\nObrazloženje:\nObzirom da je mogućnost traženja mišljena odgovarajućeg nadležnog i/ili stručnog tijela propisana u postupku izdavanja dozvole za gospodarenje otpadom predlaže se propisati istu mogućnost i za upravni postupak upisa u očevidnik sakupljača i oporabitelja. Odgovarajuća nadležna i/ili stručna tijela za davanje mišljenja bila bi tijela koja provode propise kojima se uređuje prostorno uređenje, gradnja, zaštita okoliša, zaštita prirode, vode i zaštita mora od onečišćenja s pomorskih objekata. Naime, izbjegavanje posljedica gospodarenja otpadom ostvaruje se provedbom navedenih propisa, kako je to propisano člankom 5. stavak 2. ovoga Zakona."]
[37,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","U članku 46.\nIza stavka 5. predlaže se dodati novi stavak 5.a, koji glasi: „Iznimno od stavka 4. alineje 1. točke c), u očevidnik iz stavka 1. ovoga članka pravna osoba ili fizička osoba-obrtnik koja obavlja djelatnost sakupljanja neopasnog metalnog otpada, neopasnog građevnog otpada i neopasnog otpada od rušenja građevine određen grupom 17, neopasnog otpada određenog podgrupom 01 01 otpad od iskopavanja mineralnih sirovina i 20 02 02 zemlja i kamenje iz kataloga otpada iz Dodatka X Pravilnika iz članka 5. stavka 5. ovoga Zakona, za upis u očevidnik sakupljača nije obvezna raspolagati skladištem na lokaciji gospodarenja otpadom za koju je izdan akt kojim se dozvoljava uporaba prema posebnom propisu.\n \nObrazloženje\nObzirom da je člankom 17. stavkom 6. Pravilnika o gospodarenju otpadom (Narodne novine, br. 106/22, 138/24, 108/25) propisano da se  neopasni metalni otpad, neopasni građevni otpad i neopasni otpad od rušenja građevine određen grupom 17, zatim neopasni otpad određen podgrupom 01 01 otpad od iskopavanja mineralnih sirovina i 20 02 02 zemlja i kamenje iz kataloga otpada iz Dodatka X Pravilnika iz članka 5. stavka 5. ovoga Zakona, mogu skladištiti na zemljanoj površini, nije jasno kako će se za takvo skladište ishoditi akt kojim se dozvoljava uporaba prema propisu kojim se uređuje gradnja."]
[38,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","U članku 46.\nU stavku 4. alineji 1. točki b., predlaže se brisanje riječi: „većinski“ tako da ista odredba  glasi: „je vlasnik skladišta koje se nalazi na lokaciji gospodarenja otpadom ili ima ugovor o najmu tog skladišta s vlasnikom ili mu je dodijeljena koncesija temeljem koje upravlja skladištem“.\n\nU stavku 4. alineji 2. točki a., predlaže se brisanje riječi: „većinski“, tako da ista odredba glasi: je vlasnik nekretnine koja se nalazi na lokaciji gospodarenja otpadom ili ima ugovor o najmu te nekretnine s vlasnikom ili mu je dodijeljena koncesija temeljem koje upravlja tom nekretninom“.\n\nObrazloženje:\nZakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (Narodne novine 91/1996, 68/1998, 137/1999, 22/2000, 73/2000, 114/2001, 79/2006, 141/2006, 146/2008, 38/2009, 153/2009, 143/2012, 152/2014, 52/2025; dalje Zakon), ne poznaje institut većinskog vlasnika, već isključivo suvlasništvo, a većinski vlasnik se kolokvijalno određuje prema onome tko od svih suvlasnika ima u suvlasništvu najviše idealnih dijelova cijele stvari. Međutim, navedeni Zakon sadrži odredbe koje ograničavaju većinskog suvlasnika da raspolaže suvlasničkom nekretninom bez suglasnosti ostalih suvlasnika, te kada neki od suvlasnika poduzme posao glede suvlasničke stvari bez potrebne suglasnosti ostalih, primjenjuju se pravila o poslovodstvu bez naloga. Također, većinski vlasnik ne može sam raspolagati nekretninom bez suglasnosti ostalih suvlasnika. Naime, člankom 41. Zakona o vlasništvu (Narodne novine 91/1996, 68/1998, 137/1999, 22/2000, 73/2000, 114/2001, 79/2006, 141/2006, 146/2008, 38/2009, 153/2009, 143/2014, 52/20025) propisano je da je za poduzimanje poslova koji premašuju okvir redovitoga upravljanja (naročito promjena namjene stvari, veći popravci, dogradnja, nadogradnja, preuređenje, otuđenje cijele stvari, davanje cijele stvari u zakup ili najam na dulje od jedne godine, osnivanje hipoteke na cijeloj stvari, odnosno davanje pokretne stvari u zalog, osnivanje stvarnih i osobnih služnosti, stvarnoga tereta ili prava građenja na cijeloj stvari) potrebna suglasnost svih suvlasnika. Stoga, ostaje nejasno mora li se u postupku izdavanja dozvole za gospodarenje otpadom u slučaju većinskog suvlasnika utvrđivati postojanje suglasnosti ostalih suvlasnika nekretnine, obzirom da predloženim izmjenama i dopunama Zakona o gospodarenju otpadom navedeno ne propisuje."]
[39,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Potrebno je dodati odredbu izuzeća u slučaju da su vrste i količine sa kojima se planira gospodariti na lokaciji naveden u projektnoj dokumentaciji obzirom da je u tom slučaju nadležno Ministarstvo propisalo mjere zaštite od požara te je već dalo suglasnosti na mjere zaštite od požara u postupku ishođenja građevne i uporabne dozvole.\n\nDodati „ili odgovarajuću izjavu da su  vrste i količine otpada i svi postupci gospodarenja otpadom koji se namjerava obavljati u građevini predviđeni namjenom građevine određenom aktom o gradnji  čime se potvrđuje da su mjere iz elaborata zaštite od požara provedene.“"]
[40,"VESNA PETROVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 13.","Nejasna formulacija akta za uporabu .Koji akt za uporabu treba  imati skladište u kojem će se samo skladištiti otpad? Može li to biti uporabna dozvola na kojoj samo piše skaldište ili mora pisati skladište za otpad?"]
[41,"SARAH ŠPIKIĆ VUKOVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 14.","Poštovani,\nu okviru javnog savjetovanja o prijedlogu izmjena Zakona o gospodarenju otpadom, dostavljamo sljedeće primjedbe na predloženi članak 47.a, koji propisuje obvezu opremanja vozila za prijevoz otpada GPS uređajem s mogućnošću praćenja lokacije i bilježenja povijesti vožnje u trajanju od najmanje dvije godine.\nMjera nema utemeljenje u EU zakonodavstvu, niti je usklađena s Direktivama 2008/98/EZ i 2018/851/EU o otpadu, koje ne predviđaju obavezno tehničko praćenje vozila putem GPS sustava. Osim što nije pravno utemeljena, mjera je nerazmjerna svrsi — nadzoru prijevoza otpada. Postojeći sustavi (ISGEOP, prateći listovi i evidencije o otpadu) već osiguravaju praćenje toka otpada i omogućuju učinkovit nadzor. GPS praćenje vozila u praksi znači stalno praćenje fizičke osobe – vozača, budući da se na temelju lokacijskih podataka može utvrditi njegovo kretanje, mjesto boravka i navike. Takva obrada podataka predstavlja obradu osobnih podataka u smislu članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 (GDPR).\nTakođer, odredba predviđa da se podaci “predaju na zahtjev ovlaštenog inspektora Državnog inspektorata i službenika Ministarstva unutarnjih poslova”, ali nije jasno: tko konkretno ima ovlast tražiti podatke, u kojim slučajevima i po kojem postupku, u kojem formatu i roku se podaci dostavljaju, niti koja su ograničenja korištenja prikupljenih podataka. Bez jasnog pravnog okvira za pristup i korištenje GPS podataka, otvara se prostor za neujednačenu primjenu, zlouporabe i povrede povjerljivosti.\nNadalje, uvođenje obveze GPS praćenja isključivo za prijevoznike otpada bilo bi diskriminatorno jer niti jedan drugi sektor cestovnog prijevoza (npr. građevinski, prehrambeni, logistički) nema takvu obvezu. To bi dovelo do neujednačenog tržišnog položaja i narušavanja jednakih uvjeta poslovanja.\nStoga predlažemo brisanje članka 47.a iz prijedloga Zakona o gospodarenju otpadom ili njegovo značajno preoblikovanje."]
[42,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 14.","Članak 14. Zakona o izmjenama i dopuanma:\n• Potrebno je pojasniti na koji način prijevoznik otpada dokazuje da u vozilu ima ugrađen sustav za praćenje putem globalnog položajnog sustava (GPS), jer prilikom upisa u Evidenciju prijevoznika ne dokazuje da posjeduje vozilo za prijevoz otpada."]
[43,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 15.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom, predlažu da se iza članka 15. dodaju novi članci koji glase: \n\nČlanak 16.: \n\" (1) U članku 66. stavku 1. briše se  točka 6.\" \nObrazloženje:\nPostupak donošenja Odluke o načinu pružanja javne usluge u predstavničkom tijelu JLS, kojom se određuje iznos cijene obvezne minimalne javne usluge, iznimno je dugotrajan i velikim dijelom politički uvjetovan. Uzevši u obzir stalni rast cijena sirovina, goriva te rada prouzročen općepoznatim činjenicama stanja tržišta, jasno je da ovako dugotrajna procedura izmjene Odluke ne može pratiti brzinu tržišnih promjena cijena elemenata koji utječu na stvarnu cijenu usluge. Sve navedeno za posljedicu ima otežano i financijski nepovoljno poslovanje davatelja usluge. Zbog toga je nepotrebno navoditi točan iznos cijene obvezne minimalne javne usluge. \n\"(2) U članku 66. stavku 4. broj „30“ zamjenjuje se brojem „15“. \nObrazloženje:\nS obzirom na prethodno navedeno, kako bi se skratila nepotrebno dugotrajna procedura donošenja odluke, Grupacija je mišljenja da je rok od 15 dana sasvim primjeren za prethodno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. \n\nČlanak 17. \n\"Članak 70. stavak 3. mijenja se i glasi: \" Korisnik iz stavka 2. točke 2. ovoga članka je korisnik javne usluge koji nije razvrstan u kategoriju kućanstva, a koji nekretninu koristi u svrhu obavljanja djelatnosti. Jedinica lokalne samouprave ovisno o specifičnostima područja može formirati potkategoriju nekućanstva.”. \nObrazloženje:\nU praksi se događa da davatelji usluge ne mogu utvrditi koji su korisnici iznajmljivači. Stoga se predlaže ove odredbe brisati kao neprovedive ili, podredno, zakonom urediti kako bi bile provedive. Također, s obzirom da Zakon sve poslovne subjekte tretira jednako, potrebno je omogućiti diverzifikaciju kategorije nekućnastvo u potkategorije. \n\nČlanak 18. \n\"(1) Članak 72. stavak 2. mijenja se i glasi: “Iznos ugovorne kazne određen za pojedino postupanje korisnika usluge mora biti razmjeran troškovima uklanjanja posljedica takvog postupanja.” \nObrazloženje:\nSvrha je odredbe kažnjavanje nesavjesnog korisnika usluge u visini kazne koja je razmjerna troškovima uklanjanja posljedica nezakonitog postupanja. Iznos godišnje cijene obvezne minimalne javne usluge, obračunate nesavjesnom korisniku, ne mora odgovarati stvarnom iznosu troškova uklanjanja posljedica nezakonitog postupanja korisnika usluga.  Zbog toga, Grupacija smatra kako nije opravdano ograničavati visinu ugovorne kazne visinom godišnje cijene obvezne minimalne javne usluge. Stoga se predlaže brisati propisano ograničenje visine kazne.  \n“(2) U članku 72. dodaje se novi stavak 4. koji glasi: \"Kad više korisnika usluge koristi zajednički spremnik zgrade, nastala obveza plaćanja ugovorne kazne u slučaju kad se ne utvrdi odgovornost pojedinog korisnika, snosi zajednica zgrade. Zajednica zgrade ima pravo plaćeni iznos ugovorne kazne naplatiti od korisnika usluga kad utvrdi njegovu odgovornost.\"\nObrazloženje: \nOdlukom Ustavnog suda RH broj U-I-2934/202 od 14. studenog 2023. ukinut je članak 72. stavak 4. Zakona o gospodarenja otpadom (NN 84/21), koji je propisivao “kad više korisnika usluge koristi zajednički spremnik, nastalu obvezu plaćanja ugovorne kazne u slučaju kad se ne utvrdi odgovornost pojedinog korisnika, snose svi korisnici usluge koji koriste zajednički spremnik sukladno udjelima u korištenju spremnika”. \nZakonom o upravljanju i održavanju zgrada (NN 152/24) propisano je osnivanje zajednice zgrade. Zajednica zgrade ima status pravne osobe, može stjecati prava i obveze te tužiti i biti tužena, a na njezin rad i poslovanje podredno se odgovarajuće primjenjuju propisi kojima se uređuje rad udruga. \nZajednica zgrade upravlja zajedničkom imovinom zgrade u koju spada i zajednički spremnik te kao pravna osoba snosi i odgovornost za štetu koja nastane u svezi zajedničke imovine kojom upravlja. \nStoga propisivanje obveze zajednice zgrade na plaćanje ugovorne kazne zbog neodgovornog postupanja korisnika zajedničkog spremnika, kojim upravlja zajednica zgrade nije protivno Ustavu RH, a zajednica zgrade ima pravo regresa za plaćeni iznos od korisnika za kojeg utvrdi neodgovorno postupanje. \nZa napomenuti je također da zajednica zgrade, zbog naravi zajedničkog prostora i navika, ima daleko veću mogućnost utvrditi tko je neodgovorni korisnik, nego pružatelj javne usluge, što će svakako doprinijeti odgovornijem postupanju svih korisnika zajedničkog spremnika. \n\nČlanak 19. \n\"U članku 73. dodaje se novi stavak koji glasi: (2) Kriteriji za umanjenje cijene definiraju se Odlukom.” \nObrazloženje: \nKriteriji za umanjenje cijene nisu jasno propisani te nije određeno kako ih provoditi. Kako bi se umanjenje cijene moglo uspješno provoditi potrebno je podzakonskim propisom detaljnije propisati kriterije, postupak i način umanjenja cijene."]
[44,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 16.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom predlažu da se u članku 16. dodaju novi stavci koji glase: \n\n\"U članku 77. briše se stavak 3.\"\n \nObrazloženje: \nS obzirom na sve prethodno navedeno u pogledu stalnih promjena cijena elemenata koji utječu na cijenu usluge, a što s obzirom na dugotrajnost postupka donošenja cjenika za posljedicu ima otežano i negativno poslovanje DJU, predlaže se brisati odredbe koje previđaju provedbu javnog savjetovanja za svaku promjenu cijene usluge. \n\n\"U članku 77. iza stavka 11. dodaje se novi stavak 12. koji glasi: \"(12) Izvršno tijelo jedinice lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba dužno je očitovati se na prijedlog cjenika odnosno prijedlog izmjene cjenika u roku 15 dana. Ako se izvršno tijelo ne očituje u roku 15 dana smatra se da je suglasno s cjenikom. \n\nObrazloženje:\nZakonom nije propisan rok u kojem izvršno tijelo JLS mora dati suglasnost na prijedlog cjenika ili izmjene cjenika. Nužno je propisati rokove u kojima se nadležno tijelo treba očitovati na cjenik kao i pravnu posljedicu nepoštovanja propisanih rokova."]
[45,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 17.","Članak 17. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Vezano za članak 90.a stavak 8., predlažemo definirati što predstavlja odgovarajući način utvrđivanja da zemlja i kamenje ne sadrže onečišćujuće tvari."]
[46,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 17.","U članku 90.a \nU stavku 7. predlaže se precizirati i pojasniti izričaj: „primjerena okolnostima na području za koje je dodijeljena koncesija“. \n\nObrazloženje\nNavedeno se predlaže jer u članku 90.a. stavku 7. propisuje: „Izvršno tijelo jedinice lokalne samouprave obvezno je osigurati da je cijena za preuzimanje otpadne zemlje i kamenja primjerena okolnostima na području za koje je dodijeljena koncesija i da je javno dostupna informacija o obvezi iz stavka 5. ovoga članka i lokaciji gospodarenja otpadom ovlaštenika koncesije iz stavka 1. ovoga članka.“  pri čemu nije razvidno koje su to konkretne okolnosti koje mogu utjecati na cijenu preuzimanja otpadne zemlje i kamenja."]
[47,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 17.","U članku 90.a\nIza stavka 5. predlaže se dodati novi stavak 5.a  koji glasi:\n„Iznimno od prethodnoga stavka ovoga članka, pravna i fizička osoba-obrtnik čijim obavljanjem djelatnosti nastaje otpadna zemlja i kamenje, nije dužan tu otpadnu zemlju i kamenje predati ovlašteniku koncesije, ukoliko ih namjerava upotrijebiti za svrhe za koje se inače iste mogu upotrijebiti.\n\nObrazloženje\nNavedeno se predlaže iz razloga što postoje situacije kada pravna i fizička osoba-obrtnik čijim obavljanjem djelatnosti nastaje otpadna zemlja i kamenje tu istu zemlju i kamenje može upotrijebiti u druge svrhe za koju se zemlja i kamenje mogu upotrijebiti bez potrebe upisa u očevidnik za ukidanje statusa otpada. Takve primjere imamo u slučaju rada komunalnih tvrtki koje postavljaju linijsku infrastrukturu kojima uslijed razvoja komunalne infrastrukture  nastaje zemlja i kamenje na lokaciji razvoja infrastrukture, a koju može koristiti za nasipavanje na drugoj lokaciji, a s obzirom na način na koji je napisana odredba članka 90.a stavak (5) istu bi se moglo tumačiti da je i u takvim slučajevima Izvođač – komunalna tvrtka iskopanu zemlju i kamenje dužna predavati isključivo ovlašteniku koncesije."]
[48,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 17.","U članku 90.a\nU stavku 4. predlaže se dopuniti odredba odgovarajućim vrstama otpada koje se obrađuju.\n\nObrazloženje\nNavedeno se predlaže jer iz članka 90.a. stavka 4., a u kojem se navodi: „Ovlaštenik koncesije iz stavka 1. ovoga članka obvezan je raspolagati dozvolom za obradu odgovarajućeg otpada na lokaciji gospodarenja otpadom koja se nalazi na području za koje je raspisana koncesija“,  nije razvidno je li riječ isključivo o otpadnoj zemlji i kamenju ili i o drugim vrstama otpada kako je propisano Pravilnikom o ukidanju statusa otpada (Narodne novine, 55/23) u Tablicama 3.1. i 3.2.."]
[49,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 19.","Članak 19. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Smatramo da je potrebno vratiti u zakonsku regulativu planove gospodarenja otpadom jedinica lokalne samouprave. Županijskim planom nije moguće odrediti pojedine obveze, osobito građenje određenih građevina za gospodarenje otpadom i njihove lokacije, a jedinice lokalne samouprave su u većem dijelu i nositelji provedbe mjera iz Plana gospodarenja otpadom RH. Radi ostvarenja ciljeva iz Plana gospodarenja otpadom RH potrebno je jedinicama lokalne samouprave odrediti rokove za određivanje lokacija i gradnju kompostana."]
[50,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 24.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK, predlažu da se u predloženom članku 134, stavku 4 propiše mogućnost ulaganja pravnih lijekova koji bi imali odgodni učinak na izvršenje odluke."]
[51,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 24.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom HGK predloženu odredbu smatraju nejasnom. Naime, nije jasno što sve obuhvaća stručni nadzor. Treba precizirati uključuje li to i reviziju elaborata te koje će kompetencije imati osobe koje provode takve revizije – koje stručno zvanje, dodatne edukacije i radno iskustvo su potrebni.\n\nElaborati se temelje na tehnološkim procesima obrade otpada i izrađuju ih inženjeri i stručni radnici koji poznaju te procese. Rizik koji se može pojaviti u praksi jest da osoba nekompetentne struke procjenjuje elaborat, odnosno, da službenik koji nikada nije radio u bioplinskom postrojenju ili kompostani procjenjuje elaborat o obradi biootpada u istoj. Takva praksa može dovesti do pogrešnih procjena i štetnih posljedica za operatere.\n\nNadalje, potrebno je razjasniti tko snosi odgovornost i troškove u slučaju kada Ministarstvo naknadno ukine dozvolu operateru koji je postupao u skladu s pravomoćnim rješenjem županije, a koji je već ulagao u infrastrukturu, tehnologiju i dugoročne ugovore. Predlažemo da se u zakon unese odredba prema kojoj županije imaju obvezu isplate financijske naknade takvim operaterima.\n\nTakođer, predlažemo da se propiše kako je u slučaju stručnog nadzora obvezan očevid Ministarstva na lokaciji gospodarenja otpadom, a da trošak očevida snosi županijski ili državni proračun, a ne sam operater."]
[52,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 24.","Mišljenja smo da uvođenje instituta „stručnog nadzora nad sadržajem izdane dozvole za gospodarenjem otpadom i sadržajem upisa u Očevidnik sakupljača i oporabitelja“ nije u skladu sa Zakonom o sustavu državne uprave (Narodne novine, 66719 i 155/23) a kojim se u članku 3. stavku 1. propisuje da su poslovi državne uprave provedba državne politike, neposredna provedba zakona, inspekcijski nadzor, upravni nadzor te drugi upravni i stručni poslovi, a osobito imajući pri tome u vidu da je dozvola za gospodarenje otpadom upravni akt. Znači, navedeni zakon ne predviđa stručni nadzor, te ono što se propisuje u članku 16. Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o gospodarenju otpadom se zapravo provodi u okviru upravnog nadzora a kako je to već propisano člankom 134. Zakona o gospodarenju otpadom."]
[53,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 24.","Ovim putem se sve ovlaštenike dozvole stavlja u vrlo nepovoljan položaj. Naime, prilikom ishođenja dozvole ili upisa u očevidnik, nadležna tijela provode propisani postupak te se ovom odredbom omogućuje Ministarstvu ukidanje izdanog akta bez obaveze provođenja ikakvog postupka, niti je stranci dopuštena žalba.\nSmatramo da se na ovaj način uvelike krši ravnopravnost položaja stranaka u postupku. Predlažemo dodati mogućnost ulaganja pravnih lijekova koji odgađaju izvršenje."]
[54,"VESNA PETROVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 24.","Nejasna odredba. Što uključuje stručni nadzor? Uključuje li reviziju elaborata?  Koje kompetencije  će imati osoba koja će raditi revizije elaborata, koje zvanje, koje dodatne  edukacije,  radno iskustvo? Elaborati su temeljeni na opisima tehnoloških procesa i mogu ih pisati inžinjeri i stručni radnici koji rade na tim procesima? Hoće li se desiti u praksi da službenik građevinske, veterinarske, poljoprivredne, prehrambene  struke procjenjuje elaborat vezan za obradu kemijskog otpada ili oporabe plastike, ili da službenik koji nikad nije bio na  bioplinskom postrojenju i nije upoznat s tom tehnologijom procjenjuje elaborat obrade biootpada u bioplinari. Nadalje, tko će platiti odštetu operaterima kojima je izdana pravomoćna dozvola u županiji i koji su uložili u infrastrukturu  i tehnologiju, sklopili dugoročne  poslove i ugovore i  obavezali se svojim kupcima i dobaljačima, nakon što im se ukine  dozvola.  Predlažemo da se županije  obavežu na plaćanje financijske odštete operaterima kojima je Ministarstvo ukinulo dozvolu i da se to unese u zakon. Potrebno je dodati i odredbu da je u slučaju stručnog nadzora obavezan očevid Ministarstva na  lokaciji gospodarenja otpadom te da trošak očevida pokriva ili županijski ili državni  proračun."]
[55,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 25.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK ističu kako nije jasno odnosi li se zabrana gospodarenja otpadom, u slučaju kada je izrečena sigurnosna mjera zabrane obavljanja djelatnosti na određenoj lokaciji, na sve lokacije pravne osobe ili isključivo na onu na kojoj je mjera izrečena. Radi izbjegavanja različitih tumačenja, predlažemo preciznije normiranje odredbe na sljedeći način:\n„Ministarstvo vodi jedinstveni Popis osoba kojima je zabranjeno gospodariti otpadom. Zabrana se odnosi na lokaciju za koju je izrečena izvršna sigurnosna mjera, mjera opreza, naređena zabrana obavljanja djelatnosti ili za koju lokaciju nije u propisanom roku ispunjena naređena mjera.“\nNadalje, predlažu da se stavak 3 dopuni na način da se na kraju rečenice, doda sljedeći tekst: ...\"a poslovnikom joj je u nadležnost stavljena odgovornost za djelatnost gospodarenja otpadom.\""]
[56,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 25.","Članak 25. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Nastavno na članak 134.a stavke 2. i 3., nije jasno koja je svrha uvrštavanja fizičke osobe-građanina na predmetni popis, s obzirom da se sve provjere popisa koje su propisane u nacrtu ovih izmjena odnose na osobu koja je podnijela zahtjev za dozvolu za gospodarenje otpadom, za upis u očevidnike ili drugo te osobu koja ima ishođenu dozvolu i drugo, a za iste je propisano za mogu biti samo pravna osoba i fizička osoba-obrt, ne i fizička osoba-građanin.  Dakle, nigdje nije propisana provjera nalazi li se fizička osoba-građanin na predmetnom popisu.\n     Dalje, nastavno na članak 134.a stavak 6., predlažemo da se na mrežnim stranicama ministarstva ili na neki drugi način uvrsti informacija o ažuriranju popisa, kako tijela nadležna za izdavanje dozvola i upise u očevidnike ne bi bila obvezana svakodnevno provjeravati popis.\n     Također, u svjetlu uvođenja predmetnog popisa, predlažemo razmotriti uklanjanje iz članka 32. stavka 6. Zakona odredbu da će tijelo koje rješava o zahtjevu za izdavanje dozvole za gospodarenje otpadom pribaviti uvjerenje da podnositelju zahtjeva nije pravomoćno izrečena sigurnosna ili zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti."]
[57,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 25.","Na popis iz stavka 1. ovoga članka uvrstit će se fizička osoba koja je u pravnoj osobi, kojoj je izrečena mjera zabrane obavljanja djelatnosti gospodarenja otpadom, osnivač/član društva ili je obnašala dužnost osobe ovlaštene za zastupanje te pravne osobe ili člana upravnog odbora ili člana nadzornog odbora te pravne osobe, a poslovnikom joj je u nadležnost stavljena odgovornost za djelatnost gospodarenja otpadom."]
[58,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 25.","Da li se zabrana gospodarenja otpadom, u slučaju da je izrečena sigurnosna mjera obavljanja djelatnosti na određenoj lokaciji, odnosi na sve lokacije određene pravne osobe ili samo na tu određenu lokaciju?\n\nPredlažemo promijeniti na način da glasi:\n\nMinistarstvo vodi jedinstveni Popis osoba kojima je zabranjeno gospodariti otpadom. Zabrana se odnosi na lokaciju za koju je izrečena izvršna sigurnosna mjera, mjera opreza, naređena zabrana obavljanja djelatnosti ili za koju lokaciju nije u zadanom roku ispunjena naređena mjera."]
[59,"ADNAN BEGANOVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 27.","Za potrebe efikasnijeg provođenja nadzora od strane komunalnih redara predlažem da se u članku 140. umjesto predloženih stavka 1., stavka 2. i stavka 3. definiraju ovlasti komunalnog redara na način: \" Komunalni redari imaju ovlast obavljanja nadzora nad provedbom odredbi ovoga Zakona u skladu s ovlastima koje proizlaze iz zakona kojim se uređuje održavanje komunalnog reda.\" \nNaime Zakon o komunalnom gospodarstvu daje efikasnije alate za naprimjer utvrđivanje identiteta počinitelja prekršaja. Po predloženim odredbama u ovom Nacrtu, za zaključiti je da komunalni redar utvrđuje identitet počinitelja samo ako ga osobno zatekne u izvršenju prekršaja što je obzirom na broj redara i broj mogućih mjesta za izvršenje nepropisne radnje  malo vjerojatno. Obzirom jedinice lokalne samouprave u cilju nadzora nepropisnog odbacivanja otpada, na lokacije na kojima se isto učestalo odvija, postavljaju videonadzor kao i da komunalni redari zaprimaju prijave građana s informacijama o počinitelju, potrebno je ovlastiti komunalne redare da informacije o počinitelju prikupljaju i na druge načine a kao što je to određeno člankom 112. Zakona o komunalnom gospodarstvu (uzimati izjave od odgovornih osoba radi pribavljanja dokaza o činjenicama,zatražiti pisanim putem od stranke potpune i točne podatke, prikupljati dokaze i utvrđivati činjenično stanje na vizualni i drugi odgovarajući način).\nSlijedom navedenog bi se primjenjivale i prekršajne odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu u slučaju opstruiranja odnosno ometanja komunalnog redara pri provođenju nadzora.\nNapominjem da su u članku 56. Zakona o upravljanju i održavanju zgrada ovlasti komunalnog redara uređene na predloženi način."]
[60,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 29.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom smatraju da predmetnu odredbu treba preformulirati s obzirom da trenutno predložena ostavlja dojam da inspektor može neograničen broj puta i bez obrazloženja od operatera zahtijevati provođenje ispitivanja emisija mirisa, što otvara prostor za zlouporabu i nerazmjerne troškove. Trošak jednog ispitivanja kreće se između 7.000 i 10.000 eura, što za operatere predstavlja znatno financijsko opterećenje.\n\nPotrebno je jasno propisati da temelj za zahtjev za ispitivanje mirisa može biti isključivo prijava ili očevid inspekcije. U oba slučaja potrebno je uvesti načelo odgovornosti za trošak – ako se ispitivanjem utvrdi da nema prekomjernog širenja mirisa, trošak ispitivanja treba snositi onaj tko je ispitivanje zatražio, odnosno prijavitelj ili inspekcija.\n\nDodatno, potrebno je pojasniti postoje li utvrđeni pragovi ili granične vrijednosti za rezultate ispitivanja mirisa. Ako takvi kriteriji nisu definirani, postavlja se pitanje koji je stvarni smisao i pravna težina provedenog ispitivanja, budući da se bez graničnih vrijednosti ne može objektivno utvrditi prekomjerno onečišćenje mirisima."]
[61,"VESNA PETROVIĆ","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 29.","Ovu odredbu treba preformulirati. Na ovaj način proizlazi da inspektor bez ikakvog razloga može nebrojeno puta  zahtijevati od operatera da provodi ispitivanja mirisa. Ispitivanje košta od 7.000,00 do 10.000,00 EURa. Temelj za provođenje ispitivanja treba biti ili prijava ili očevid inspekcije. U oba slučaja, treba se primjeniti načelo da u slučaju da se utvdi da nema prekomjernog širenja mirisa da trošak ispitivanja  mora  nadoknaditi onaj  koji je zatražio ispitivanje - prijavitelj ili inspekcija. Dodatno, jesu li utvrđene neki pragovi, granične vrijednosti vezano za ispitivanje mirisa? Što se dobiva samim  ispitivanjem ako se ne može utvrditi je li prijeđena neka granica?"]
[62,"CE-ZA-R CENTAR ZA RECIKLAŽU D.O.O.","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 32.","Iza članka 146. dodaje se članak 146.a i naslov iznad njega koji se odnosi na kontrolu lokacije gospodarenja otpadom koju obavlja komunalni redar:\nPrijedlog izmjene:\nPredlaže se brisati članak 146.a u cijelosti, odnosno odustati od uvođenja kontrole lokacije gospodarenja otpadom u predloženom obliku.\nObrazloženje:\nKomunalni redar može imati određene nadležnosti u vezi s otpadom, ali postoji niz razloga zašto bi se moglo smatrati da nije kompetentan za sveobuhvatnu kontrolu postupanja s otpadom, naročito ako se radi o složenijim aspektima gospodarenja otpadom.\nNeki od razloga zašto komunalni redar nije kompetentan vršiti kontrole postupanja s otpadom su:\n1. Nedostatak stručne osposobljenosti za specifične vrste otpada\n⦁ Gospodarenje otpadom uključuje različite vrste otpada: komunalni, opasni, građevinski, medicinski, industrijski.\n⦁ Komunalni redari najčešće nisu stručno osposobljeni za prepoznavanje i procjenu opasnih ili specijalnih vrsta otpada.\n2. Ograničena zakonska nadležnost\n⦁ Komunalni redar djeluje u okviru Zakona o komunalnom gospodarstvu i lokalnih odluka o komunalnom redu.\n⦁ Međutim, gospodarenje otpadom regulirano je Zakonom o gospodarenju otpadom, čiju provedbu nadziru:\n⦁ Inspektori zaštite okoliša (državni inspektorat)\n⦁ Ovlaštene osobe s posebnom licencom\n3. Nedostatak tehničkih sredstava i opreme\n⦁ Kontrola otpada često zahtijeva uzorkovanje, laboratorijsku analizu ili specijaliziranu opremu (npr. za mjerenje štetnih tvari).\n⦁ Komunalni redari ne raspolažu takvom opremom niti znanjem za interpretaciju rezultata.\n4. Nedovoljno znanja o propisima iz područja zaštite okoliša\n⦁ Pravilno postupanje s otpadom propisano je nizom zakona, pravilnika i EU direktiva.\n⦁ Komunalni redar u pravilu nije educiran za tumačenje složenih okolišnih propisa, pa može doći do pogrešnih procjena ili prekoračenja ovlasti.\n5. Rizik od prekoračenja ovlasti i nepravnih radnji\n⦁ Ako redar postupa izvan svojih zakonskih okvira, može doći do:\n Povrede prava građana\n Nezakonitih kazni ili mjera\n Poništenja postupaka zbog nenadležnosti\n6. Potencijal za konflikte i pravne posljedice\n⦁ Nejasna nadležnost može izazvati konflikte između lokalnih tijela i državnih inspektora.\n⦁ Neovlaštene radnje redara mogu rezultirati tužbama ili prekršajnim prijavama protiv jedinice lokalne samouprave.\nKomunalni redar može imati pomoćnu i ograničenu ulogu u nadzoru nad nepropisnim odlaganjem otpada u javnim prostorima, ali nije kompetentan za cjelovitu kontrolu postupanja s otpadom, osobito kada je riječ o pravnim osobama, specijaliziranim vrstama otpada, ili kompleksnim postupcima obrade.\nProcjenu količine otpada ne rade ni inspekcijska tijela bez angažiranja drugih ovlaštenih tijela, npr. geodeta pa komunalni redar definitivno nije u mogućnosti vršiti tu procjenu. Zbog nedostatka tehničke opreme i sredstava, nedovoljnog iskustva, znanja i nekompetentnosti u području gospodarenja otpadom, nemoguće je vršiti procjenu količina na bilo kojoj lokaciji od strane komunalnog redara"]
[63,"LOTUS 91 DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 32.","Čl. 32. Nacrta glasi:\nIza članka 146. dodaje se članak 146.a i naslov iznad njega koji glase:\n„ Kontrola lokacija gospodarenja otpadom\nČlanak 146.a\n(1) Poslove kontrole postupanja s otpadom na lokaciji gospodarenja otpadom obavlja komunalni redar.\n(2) Koordinaciju provedbe poslova kontrole iz stavka 1. ovoga članka obavlja Državni inspektorat.\n(3) Kontrola svake lokacije gospodarenja otpadom obavlja se najmanje jednom u 30 dana.\n(4) Kontrola lokacije gospodarenja otpadom uključuje procjenu količine otpada koji se nalazi na lokaciji te provjeru da li se otpad nalazi na odgovarajućim mjestima i druge bitne činjenice određene koordinacijom iz stavka 2. ovoga članka.\n(5) Izvješće o činjenicama utvrđenim provedbom kontrole komunalni redar dostavlja Državnom inspektoratu.\n\nSmatramo iznimno problematičnim rješenje prema kojem bi poslove kontrole postupanja s otpadom na lokaciji gospodarenja otpadom obavljao komunalni redar (stavak 1.). Takvo normativno rješenje nije primjereno svrsi nadzora, a ujedno otvara niz stručnih, organizacijskih i pravnih dvojbi. Naime, komunalni redar je osoba čiji djelokrug poslova i stručna osposobljenost zasigurno nisu usmjereni na nadzor složenih tehnoloških procesa i uvjeta gospodarenja otpadom, koji zahtijevaju iznimno stručna i specifična znanja prvenstveno iz područja zaštite okoliša, ali i iz područja kemije, toksikologije i tehničkih standarda postupanja s otpadom kao i iskustvo. Riječ je o izrazito specijaliziranom području koje se naprosto ne može kontrolirati bez odgovarajuće stručne kvalifikacije i tehničke opreme kao i iskustva.\n\nDelegiranjem ovlasti nadzora komunalnim redarima, stvara se rizik od nepravilnog, neadekvatnog i površnog nadzora, što može dovesti do pogrešnih nalaza, pravne nesigurnosti te moguće ugroze okoliša i zdravlja ljudi. Time bi se u praksi derogirala uloga tijela koja za to jesu zakonom ovlaštena i stručno osposobljena — inspekcija zaštite okoliša.\n\nDodatno, smatramo da ovakvo rješenje nije zakonito i da nije u skladu s načelom razmjernosti i svrhovitosti upravnog postupanja, jer se nadležnosti dodjeljuju osobama koje za njih nisu niti predviđene niti stručno kvalificirane.\n\nPredlažemo stoga da se odredba članka 146.a izmijeni na način da kontrolu lokacija gospodarenja otpadom provode stručne službe Državnog inspektorata, odnosno ovlašteni inspektori zaštite okoliša, dok bi komunalni redari mogli subjektivno ocjenjivati situaciju na terenu, a to svakako treba izbjeći."]
[64,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 32.","Članovi Udruženja sekundarnih sirovina, skupljanja i prerade HGK predlažu brisati članak 146.a u cijelosti, odnosno odustati od uvođenja kontrole lokacije gospodarenja otpadom u predloženom obliku.\nObrazloženje:\nKomunalni redar može imati određene nadležnosti u vezi s otpadom, ali postoji niz razloga zašto bi se moglo smatrati da nije kompetentan za sveobuhvatnu kontrolu postupanja s otpadom, naročito ako se radi o složenijim aspektima gospodarenja otpadom.\nNeki od razloga zašto komunalni redar nije kompetentan vršiti kontrole postupanja s otpadom su:\n1. Nedostatak stručne osposobljenosti za specifične vrste otpada\n⦁ Gospodarenje otpadom uključuje različite vrste otpada: komunalni, opasni, građevinski, medicinski, industrijski.\n⦁ Komunalni redari najčešće nisu stručno osposobljeni za prepoznavanje i procjenu opasnih ili specijalnih vrsta otpada.\n2. Ograničena zakonska nadležnost\n⦁ Komunalni redar djeluje u okviru Zakona o komunalnom gospodarstvu i lokalnih odluka o komunalnom redu.\n⦁ Međutim, gospodarenje otpadom regulirano je Zakonom o gospodarenju otpadom, čiju provedbu nadziru:\n⦁ Inspektori zaštite okoliša (državni inspektorat)\n⦁ Ovlaštene osobe s posebnom licencom\n3. Nedostatak tehničkih sredstava i opreme\n⦁ Kontrola otpada često zahtijeva uzorkovanje, laboratorijsku analizu ili specijaliziranu opremu (npr. za mjerenje štetnih tvari).\n⦁ Komunalni redari ne raspolažu takvom opremom niti znanjem za interpretaciju rezultata.\n4. Nedovoljno znanja o propisima iz područja zaštite okoliša\n⦁ Pravilno postupanje s otpadom propisano je nizom zakona, pravilnika i EU direktiva.\n⦁ Komunalni redar u pravilu nije educiran za tumačenje složenih okolišnih propisa, pa može doći do pogrešnih procjena ili prekoračenja ovlasti.\n5. Rizik od prekoračenja ovlasti i nepravnih radnji\n⦁ Ako redar postupa izvan svojih zakonskih okvira, može doći do:\n Povrede prava građana\n Nezakonitih kazni ili mjera\n Poništenja postupaka zbog nenadležnosti\n6. Potencijal za konflikte i pravne posljedice\n⦁ Nejasna nadležnost može izazvati konflikte između lokalnih tijela i državnih inspektora.\n⦁ Neovlaštene radnje redara mogu rezultirati tužbama ili prekršajnim prijavama protiv jedinice lokalne samouprave.\n\nKomunalni redar može imati pomoćnu i ograničenu ulogu u nadzoru nad nepropisnim odlaganjem otpada u javnim prostorima, ali nije kompetentan za cjelovitu kontrolu postupanja s otpadom, osobito kada je riječ o pravnim osobama, specijaliziranim vrstama otpada, ili kompleksnim postupcima obrade.\n\nProcjenu količine otpada ne rade ni inspekcijska tijela bez angažiranja drugih ovlaštenih tijela, npr. geodeta pa komunalni redar definitivno nije u mogućnosti vršiti tu procjenu. Zbog nedostatka tehničke opreme i sredstava, nedovoljnog iskustva, znanja i nekompetentnosti u području gospodarenja otpadom, nemoguće je vršiti procjenu količina na bilo kojoj lokaciji od strane komunalnog redara"]
[65,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 32.","U članku 146.a \nU stavku 3. predlaže se da se riječi:“ jednom u 30 dana“, zamjene riječima: „jednom u tri mjeseca“, tako da navedena odredba glasi: „Kontrola svake lokacije gospodarenja otpadom obavlja se najmanje jednom u tri mjeseca.“\n\nObrazloženje\nPozdravlja se uvođenje kontrole postupanja s otpadom na lokacijama gospodarenja otpadom od strane komunalnog redara u koordinaciji sa Državnim inspektoratom, međutim mišljenja smo da će propisivanje odredbe u stavku 3. o obvezi obavljanja kontrole svake lokacije gospodarenja otpadom najmanje jednom u 30 dana poprilično opteretiti rad komunalnog redarstva, osobito što se tiče Grada Zagreba, s obzirom na obveze komunalnog redarstva po drugim zakonskim i podzakonskim propisima kao i broju lokacija za gospodarenje otpadom, te se stoga predlaže da se propiše da se kontrola svake lokacije gospodarenja otpadom obavlja najmanje jednom u tri mjeseca, a što bi također ostvarilo svrhu učestalosti kontrole lokacije gospodarenja otpadom."]
[66,"EKO-FLOR PLUS D.O.O. ZA KOMUNALNE USLUGE I TRGOVINU","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 33.","Smatramo kako komunalni redari nisu u mogućnosti provjeravati da li se otpad nalazi na odgovarajućim mjestima niti procjenjivati količinu obzirom da ne posjeduju potrebna znanja o navedenom."]
[67,"PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 34.","Članak 34. Zakona o izmjenama i dopunama:\n• Dodani stavak 3.a članka 150. je sadržajem podudaran stavku 2. istog članka.\n     Također, potrebno je revidirati članak 150. stavak 6. Zakona, u dijelu u kojem je propisano da inspektor, ukoliko nadzirana osoba ne postupi po rješenju, predlaže tijelu koje je izdalo akt za obavljanje djelatnosti gospodarenja otpadom ukidanje tog akta, s obzirom da je ovim nacrtom uglavnom uklonjena odredba da nadležna inspekcija daje nalog za ukidanjem dozvole, već je isto regulirano putem uvida u popis osoba iz članka 134.a."]
[68,"GRAD ZAGREB","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 38.","U članku 164. \nU stavku 1. predlaže se propisati prekršajna odredba kojom će se propisati novčana kazna za pravnu osobu koja ne postupi sukladno rješenju iz članka 37. stavak 4., odnosno ako pravna ili fizička osoba-obrtnik ne provede rješenjem određene mjere nakon zatvaranja odnosno prestanka obavljanja djelatnosti gospodarenja otpadom.\n\nObrazloženje\nNavedeno se predlaže obzirom da za navedeno nije propisana prekršajna odredba i pripadajuća novčana kazna za ne postupanje sukladno rješenju iz članka 37. stavak 4., odnosno za slučaj ako pravna ili fizička osoba-obrtnik ne provede mjere nakon zatvaranja odnosno prestanka obavljanja djelatnosti gospodarenja otpadom."]
[69,"HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O GOSPODARENJU OTPADOM,\nČlanak 46.","Članovi Grupacije održavanja čistoće i gospodarenja komunalnim otpadom HGK predlažu dodati novi stavak koji glasi \n\n\"U DODATKU V. u IZRAZIMA ZA OBRAČUN NAKNADA, točka 2. Poticajna naknada mijenja se i glasi: \"Iznos poticajne naknade obračunava se prema sljedećem izrazu:\nNPN = JPN × mSK\npri čemu je:\nNPN – iznos poticajne naknade izražen u kunama\nJPN – jedinična poticajna naknada koja iznosi:\n– za 2020. godinu 150,00 kuna po toni\n– za 2021. godinu i nadalje 200,00 kuna po toni\nmSK – masa sakupljenog miješanog komunalnog otpada od kućanstva koja prekoračuje graničnu količinu miješanog komunalnog otpada u jedinici lokalne samouprave odnosno Gradu Zagrebu u kalendarskoj godini izraženu u tonama\n\nMasa sakupljenog miješanog komunalnog otpada od kućanstva koja prekoračuje graničnu količinu miješanog komunalnog otpada u jedinici lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba u kalendarskoj godini određuje se prema sljedećem izrazu:\nmSK = mMKO - (mUK × k) i kada je mSK manji od nule iznosi nula tona\npri čemu je:\nmMKO – masa miješanog komunalnog otpada ključnog broja 20 03 01 prikupljenog od kućanstva u sklopu javne usluge u kalendarskoj godini izražena u tonama\nmUK – masa ukupnog komunalnog otpada prikupljenog od kućanstva u okviru javne usluge u kalendarskoj godini izražena u tonama\nk – koeficijent graničnog udjela mase sakupljenog miješanog komunalnog otpada u masi ukupno prikupljenog komunalnog otpada u okviru javne usluge za pojedinu kalendarsku godinu iznosi:\n– za 2020. godinu 0,58\n– za 2021. godinu 0,54\n– za 2022. godinu, i nadalje 0,50\n\nMasa ukupnog komunalnog otpada prikupljenog od kućanstva u okviru javne usluge uključuje otpad sljedećih ključnih brojeva sukladno posebnom propisu kojim se uređuje Katalog otpada:\n– sve vrste otpada iz podgrupe 15 01,\n– sve vrste komunalnog otpada iz podgrupe 20 01 osim otpada koji se karakterizira ključnim brojem 20 01 99,\n– otpad koji se karakterizira ključnim brojevima 20 02 01, 20 03 01, 20 03 02, 20 03 07.\n\nObrazloženje:\nSadašnji izračun poticajne naknada nije pravedan za DJU i JLS jer obračun uzima u obzir ukupnu količinu MKO od kućanstva i nekućanstva dok se odvojeno prikupljeni otpad računa samo od kućanstava. Ovakav obračun nije realan pokazatelj prikupljanja odvojenog otpada. Grupacija stoga predlaže izmjenu odredbe Dodatka V. na način da se u obzir uzme samo dio koji se odnosi na sakupljanje MKO od kućanstva. \n\nNadalje, predlaže se u DODATAK V. u izračunu stope prikupljenog odvojenog otpada ugraditi procijenjene količine biootpada koji se zbrinjava kućnim kompostiranjem korisnika javne usluge. U velikom JLS-ova, osobito u ruralnim i polururalnim područjima, stanovnici tradicionalno kompostiraju kuhinjski i zeleni otpad u vlastitim dvorištima, zbog čega je statistika o količinama biootpada koje prikupi DJU znatno manja, međutim, zbog prethodno navedenog, ona nije stvari odraz neekološkog postupanja na prostoru JLS, već naprotiv. Stoga predlaže da se JLSovima koje imaju dokumentirane programe kućnog kompostiranja i popis korisnika,, prizna određena prosječna količina kompostiranog biootpada po korisniku, kao dio ukupne stope odvojenog prikupljanja otpada. Naglašavamo kako je takva praksa usvojena u državama članicama EU (Njemačka, Austrija, Slovebija) gdje se kućno kompostiranje prizanje kao legitimna metoda obrade biootpada na izvoru.  Navedenim prijedlozima se sustav poticajnih naknada iz mehanizma penalizacije pretvara u stvarni instrument pravednog i učinkovitog poticanja lokalnih zajednica na postizanje ekoloških ciljeva."]