{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":7,"n_cols":6,"rows_kept":7,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje s javnošću o Nacrtu prijedloga Pravilnika o naknadi za uporabu objekata sigurnosti plovidbe"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"NINA KOKOROVIĆ","PRAVILNIK O NAKNADI ZA UPORABU OBJEKATA SIGURNOSTI PLOVIDBE","Komentar se odnosi na dio Tarifa i propise visine istih.\nLuka Rijeka ima godišnje oko 400 brodova, omjer po veličinama je slijedeći:\n \nBrodovi do 5.000 BT – 302 broda\nIzmeđu 5.000 i 15.000 BT – 77 brodova\nPreko 15.000 BT – 25 brodova.\n \nSa ovakvom tarifom i stavom za uslugu na ime “ svjetlarine“ najviše su pogođeni po kategorijama, teretni brodovi EUR 0.48, te brodovi za suhe rasute terete do 30.000 BT, od 0.43, odnosno 0.38 EUR/BT.\n \nJedan brod  za generalne/suhe rasute terete i brod za kontejnere, istog kapaciteta, brodara koštaju 14.400 EUR za generalni, odnosno 12.960 za suhi rasuti, dok za isti brod kontejnera brodar će izdvojiti upola manji iznos 6.600 EUR.\n \nSvakako bismo naglasili da radimo većinom prekrcaj izvoznih proizvoda- drvene građe, čiji brodovi spadaju u kategoriju teretnih i plaćaju naknadu od 0,48 EUR po BT.\n \nApeliramo i ovim putem da se još jednom razmotri mogućnost korekcije u dijelu naknada za brodove za generalni teret i suhe rasute terete. Ukoliko bi tarifa bila bliža onoj danoj za grupaciji RO/RO brodova, svakako bi se pojačala konkurentnost riječkog prometnog pravca, a i vjerujemo i rad drugih Luka (Ploče i Split) koje su također bazirane na ovoj kategoriji brodova.","Nije prihvaćen","Navedenim kategorijama brodova za koje se predlaže razmotriti korekciju Tarife, ista se povećala za 6% što je minimalno povećanje obzirom na tržišne uvjete i inflatorna kretanja od posljednje korekcije Tarife koja je bila 2017.godine. Naime, sukladno podacima Državnog zavoda za statistiku ukupna stopa inflacije od siječnja 2017.godine do lipnja 2025.godine iznosila 34,9%, a Tarifa se korigirala za minimalne iznose, što ukazuje na to da se pri određivanju novih iznosa Tarife vodilo računa o svim dionicima pomorskog prometa i zaštiti sveukupnog interesa pomorskog gospodarstva."]
[2,"UDRUGA POMORSKIH AGENATA HRVATSKE","Osnovica za obračun naknade,\nČlanak 4.","Neto tonaža mjeri korisni prostor broda, odnosno ono što brodar stvarno može prevoziti (teret, putnike, vozila). Budući da oprema sigurnosti(plutače, svjetionici i druge pomorske oznake) služe prije svega sigurnosti prometa, logičnije je da se naknada veže na tzv korisni kapacitet koji generira prihod.","Nije prihvaćen","Uvođenje novog načina obračuna Tarife zahtijevalo bi ne samo izmjene podzakonskih propisa, već i izmjene Pomorskog zakonika (NN 181/04) kako je izmijenjen i dopunjen, a čijim je odredbama jasno definiran način financiranja trgovačkog društva Plovput. Većim zadiranjem u sustav naplate tzv. svjetlarine trebali bi se iznaći alternativni načini financiranja ovog trgovačkog društva, što bi impliciralo dodatna opterećenja za porezne obveznike i Državni proračun Republike Hrvatske."]
[3,"UDRUGA POMORSKIH AGENATA HRVATSKE","Način obračuna i naplate naknade,\nČlanak 6.","Točka 1\nUvesti naknadu po ticanju (call-u) sa najnizom koeficijentom, po uzoru na luku Koper čime bi se dala mogućnost odabira brodarima i sigurno ublazio velik namet koji se sa ovim novim prijedlogom nastavlja. \nPrimjer:\nBrod  4.503 BT /  2.462 NT\nLuka Rijeka; 4503 x  BT 0,5088 (mjesecna) = 2.291 Eur\nLuka Koper; 2462 x NT 0,14 (jednokratna) = 344 Eur \nRazlika je gotovo 7 puta !\nNaime izmedju ostalog luka Koper ali i mnoge druge luke u Europi primjenjuje obračun lučkih usluga po NT (neto tonaži), dok se u hrvatskim lukama ista usluga cijeni po GT (bruto tonaži), što nas već u startu stavlja u nepovoljniji položaj.\nNeto tonaža mjeri korisni prostor broda, odnosno ono što brodar stvarno može prevoziti (teret, putnike, vozila). Budući da oprema sigurnosti(plutače, svjetionici i druge pomorske oznake) služe prije svega sigurnosti prometa, logičnije je da se naknada veže na tzv korisni kapacitet koji generira prihod.\n\nTočka 7\nNadalje zakonodavac predlaze svake dvije godine provođenjhe usklađivanja naknade sa stopom inflacije.\nKompanije za prijevoz putnika na kružnim putovanjima (cruising kompanije) sada prodaju aranžmane za sljedeću godinu,,a u prvom kvartalu sljedeće godine formiraju cijene i kreću sa prodajom aranžmana za godinu 2027.\nSmatramo da ukoliko je to vec potreba treba stajati:\n“Svake dvije godine izvršit će se analiza i procjena opravdanosti usklađivanja naknade za sigurnost plovidbe.”","Nije prihvaćen","Točka 1.\nUvođenje novog načina obračuna Tarife zahtijevalo bi ne samo izmjene podzakonskih propisa, već i izmjene Pomorskog zakonika (NN 181/04), kako je izmijenjen i dopunjen, a čijim je odredbama jasno definiran način financiranja trgovačkog društva Plovput. Većim zadiranjem u sustav naplate tzv. svjetlarine trebali bi se iznaći alternativni načini financiranja ovog trgovačkog društva, što bi impliciralo dodatna opterećenja za porezne obveznike i Državni proračun Republike Hrvatske.\n\nPrimjer koji je iskazan u samoj primjedbi je primjer broda koji ima BT/NT omjer od 1,83 što ne predstavlja reprezentativan primjer.\nUsporedbom različitih primjera i usporedbom s  nekom drugom lukom može se dobiti u potpunosti drugačiji prikaz koji bi bio povoljniji za hrvatsku luku. \n\nRazličite zemlje imaju  različite sustave financiranja sustava postavljanja i održavanja objekata sigurnosti plovidbe, održavanja plovnih puteva i poslova radioslužbe obalnih radijskih postaja. Isto tako treba naglasiti da s obzirom na razvedenost obale i sam broj objekata sigurnosti plovidbe, različite zemlje imaju i jako različite troškove koji se odnose na poslove vezane uz sigurnost plovidbe.\n\nTočka 7.\nUobičajeno je u poslovnom svijetu da kompanije u svom poslovanju anticipiraju tržišne promjene i računaju s inflacijom i promjenama cijena, te je upravo stoga i predviđen ovakav prijedlog odredbe, a sve kako bi kompanije pravovremeno znale da će (obzirom na inflatorna kretanja) Tarifa biti korigirana, te kako bi se korigirane cijene Tarife moglo unaprijed ukalkulirati u cijenu usluga kompanija."]
[4,"UDRUGA POMORSKIH AGENATA HRVATSKE","PRAVILNIK O NAKNADI ZA UPORABU OBJEKATA SIGURNOSTI PLOVIDBE,\nPRILOG I.","Linijski/kontejnerski brodari koji generiraju više stotina ticanja godišnje i na bazi čega pružatelj usluge može planirati prilično točne svoje prihode u 2025 godini u prvih 6 mjeseci ostvarili su uplata prema  istome u iznosu 75% ukupnih prošlogodišnjih (2024 godini).Nastavli li se istim tempom, dapače otvaranjem nonog RGW terminala u Rijeci biti će još min 2 dodatnih novih ticanja tjedno te će taj iznos premašit prošlogodišnji za dodatnih 50%. Dakle rast se dešava organski, dolaze sve veći brodovi i pružatelj usluga ima značajno veće prihode. Soga povećanje tarife nije potrebno niti poticajno za eventualno otvaranje novih linijskih servisa.","Nije prihvaćen","Navedena kategorija brodova ima najnižu cijenu u Tarifi, a posebice veći brodovi iste. Struktura navedenih brodova u posljednje vrijeme se mijenja više u korist većih brodova, što djelomično (unatoč rastu tonaže) uzrokuje smanjenje prikupljene Naknade, odnosno prihoda Plovputa. \nNapominjemo kako se Tarifa korigirala za minimalne iznose, što ukazuje na to da se pri određivanju novih iznosa Tarife vodilo računa o svim dionicima pomorskog prometa i zaštiti sveukupnog interesa pomorskog gospodarstva."]