{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":28,"n_cols":6,"rows_kept":28,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje o Nacrtu pravilnika o vrsti i načinu stjecanja kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove iz područja upravljanja u zdravstvu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"PRAVOBRANITELJ/ICA ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU","Poštovani/e,\n\nPravobraniteljica za ravnopravnost spolova, sukladno odredbi čl. 22. st.1. Zakona o ravnopravnosti spolova („Narodne novine“, br. 82/08. i 69/17.), prati provedbu Zakona i drugih propisa koji se tiču ravnopravnosti spolova. Slijedom opisane nadležnosti, Pravobraniteljica dostavlja svoje mišljenje na Nacrt pravilnika o vrsti i načinu stjecanja kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove iz područja upravljanja u zdravstvu (dalje u tekstu: Pravilnik). \n\nNakon uvida u predmetni Pravilnik, Pravobraniteljica ukazuje da tekst istoga nije pisan rodno osjetljivim jezikom te ne sadrži odredbu o korištenju pojmova s rodnim značenjem, što je u suprotnosti s čl.43. Zakona o ravnopravnosti spolova, kao organskim zakonom, te odredbom čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor („Narodne novine“, br. 74/15), a koja pravila primjenjuju nositelji normativnih poslova i ovlašteni predlagatelji propisa.\n\nNaime, odredbom čl. 43. Zakona o ravnopravnosti spolova propisano je: „Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira jesu li u zakonima ili drugim propisima korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se na jednak način na muški i ženski rod.“ \n\nJedinstvena metodološko-nomotehnička pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor u čl.1.st.3. propisuju kako se pravila daju u obliku koji je najprimjereniji za pisanje zakona i na odgovarajući način se primjenjuju na sve druge propise. U čl.2.st.1. propisano je da se u smislu tih pravila pod propisom smatra, između ostaloga, i pravilnik (toč.g). \n\nU čl.13. Jedinstvenih metodološko-nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, a koji regulira pisanje rodnih pojmova, propisano je sljedeće: „(1) Propisi se moraju pisati rodno osjetljivim jezikom, tako da se koristi rodno neutralni oblik primjerice: podnositelj tužbe, umjesto da se navodi podnositelj muškarac ili žena, podnositelj/ica, odnosno podnositelj ili podnositeljica. (2) Radi jasnoće, manjeg opterećenja i izbjegavanja nepotrebne duljine teksta propisa, posebnom odredbom u članku kojim se daju objašnjenja, odnosno definicije pojmova ili u posebnom članku iza toga dat će se određenje korištenja pojmova s rodnim značenjem. (3) Odredba kojom se uređuje sadržaj iz stavka 2. ovoga članka može glasiti: »Izrazi koji se koriste u ovome propisu, a imaju rodno značenje odnose se jednako na muški i ženski rod.« \n\nSlijedom navedenog, Pravobraniteljica predlaže da se predmetni Pravilnik uskladi sa gore navedenim odredbama.\n\nS poštovanjem, \n\nVišnja Ljubičić, dipl. iur.\nPravobraniteljica za ravnopravnost spolova"]
[2,"UDRUGA POSLODAVACA U ZDRAVSTVU HRVATSKE","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU","U postupku internetskog savjetovanja s javnošću o Nacrtu pravilnika o vrsti i načinu stjecanja kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove iz područja upravljanja u zdravstvu, koje traje do 21. rujna 2025. godine, ispred Udruge poslodavaca u zdravstvu Hrvatske dajemo sljedeće prijedloge:\n\nČlanak 3. \nPrijedlog:\nU članku 3. Nacrta pravilnika o vrsti i načinu stjecanja kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove iz područja upravljanja u zdravstvu, predlažemo dodati novu točku odnosno dodati novo područje kompetencija: ''osnove poznavanja medicinsko-zdravstvenih procesa''.\nObrazloženje:\nU popisu područja kompetencija izostavljeno je poznavanje medicinsko-zdravstvenih procesa, iako ravnatelji i zamjenici ravnatelja djeluju unutar specifičnog sektora koji zahtijeva razumijevanje zdravstvene djelatnosti u organizacijskom, profesionalnom i etičkom kontekstu.\nUpravljanje zdravstvenom ustanovom nije generička upravljačka funkcija, već se temelji na razumijevanju funkcioniranja zdravstvenih procesa, interakcija među profesijama, posebnosti zdravstvene skrbi, konteksta javnog zdravstva i zadovoljavanja dostupnosti, kvalitete i kontinuiteta zdravstvene skrbi za građane. Važno je napomenuti da su upravljački procesi u različitim segmentima zdravstvene zaštite, osobito kod upravljanja različitim vrstama zdravstvenih ustanova, vrlo specifični, imaju zasebne karakteristike, a odvijaju se u vrlo različitim uvjetima poslovanja. Stoga razumijevanje zdravstvenih procesa unutar različitih razina zdravstvene zaštite, kao i različitih vrsta zdravstvenih ustanova, zahtijeva specifična znanja i vještine, a sve kako bi upravljački procesi bili uspješni. \nStručnjaci s edukacijom iz određenog područja, npr. ekonomije ili prava, nemaju tijekom školovanja, a niti putem radnog iskustva, osim u slučaju neposrednog doticaja sa zdravstvenim sustavom, gotovo nikakve spoznaje o specifičnostima funkcioniranja zdravstvenog sustava, kao niti upravljanja zdravstvenim ustanovama. Također, imajući u vidu kompleksnost znanja i vještina koje su potrebne za upravljanje zdravstvenim sustavom i zdravstvenim ustanovama, niti liječnici, koji dobro poznaju zdravstvene i medicinske procese, u svom obrazovanju ne stječu elementarna znanja iz ekonomije i prava, a koja su nužna za uspješno upravljanje zdravstvenom ustanovom. \nUključivanjem kompetencija iz ovog područja omogućuje se ravnateljima i njihovim zamjenicima kvalitetnije donošenje strateških i operativnih odluka, uz uvažavanje stručnih standarda i specifičnih potreba pacijenata, djelatnika i zajednice. Također, osigurava se da i osobe koje ne dolaze iz zdravstvene struke steknu nužno razumijevanje sustava u kojem djeluju.\n\nČlanak 4. \nPrijedlog:\nU članku 4. Nacrta pravilnika o vrsti i načinu stjecanja kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove iz područja upravljanja u zdravstvu, a nastavno na prijedlog koji se odnosi na dopunu članka 3., predlažemo dodati novi stavak: ''Osnove poznavanja medicinsko-zdravstvenih procesa podrazumijeva poznavanje funkcioniranja, osnovnih elemenata i strukture zdravstvenog sustava u Republici Hrvatskoj, modela zdravstvenih osiguranja te strateško usmjeravanje osnovnih procesa zdravstvene djelatnosti u području primarne, bolničke i hitne zdravstvene zaštite, javnog zdravstva i ljekarništva, s ciljem osiguravanja učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti zdravstvene skrbi.''.\nObrazloženje:\nOpisane dimenzije kompetencija u članku 4. ne obuhvaćaju područje poznavanja medicinsko-zdravstvenih procesa, što ostavlja dojam da je sadržaj programa isključivo organizacijsko-poslovne naravi. Time se zanemaruje specifičan kontekst i logika zdravstvenog sustava u kojem ravnatelji i zamjenici ravnatelja svakodnevno djeluju. Upravljanje ustanovom u zdravstvu zahtijeva jasno razumijevanje medicinsko-zdravstvenih procesa kao temelja djelatnosti. \nUključivanjem ovog područja osigurava se holistički pristup upravljanju u zdravstvu.\nOva kompetencija posebno je važna za osobe koje dolaze izvan zdravstvene struke, kako bi mogle donositi utemeljene i odgovorne odluke koje ne zadiru u stručnu autonomiju, već je podupiru i usklađuju s poslovnim ciljevima ustanove."]
[3,"MIRO OPAČAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU","Prijedlog komentara za e-savjetovanje:\n\n\n\n\nPoštovani,\n\n\n\n\nu okviru savjetovanja o Nacrtu pravilnika o stjecanju kompetencija ravnatelja i zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove, želimo istaknuti važnost osiguranja vizualnih informacija za gluhe osobe u čekaonicama zdravstvenih ustanova.\nPreporučujemo da pravilnik jasno definira:\n • Red u čekaonici putem vizualnih indikatora (digitalni displeji, LED table, brojevi).\n • Dostupnost informacija o terminima, procedurama i pravima gluhih osoba u vizualnom ili pisanom obliku.\n • Praćenje učinkovitosti vizualnih sustava i redovno prilagođavanje potrebama pacijenata.\n • Obavještavanje pacijenata o dostupnosti vizualnih informacija u čekaonici i na web stranici.\n • Evidencija pacijenata i upravljanje čekaonicom u skladu s GDPR-om.\n\n\n\n\nSmatramo da uključivanje ovih odredbi u pravilnik doprinosi transparentnosti, kvaliteti usluge i jednakom pristupu zdravstvenoj skrbi za gluhe osobe.\n\n\n\n\nS poštovanjem,"]
[4,"ALEKSANDAR DŽAKULA","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU","KOMENTAR/PRIJEDLOZI (Centar za zdravstvene sustave, politike i diplomaciju Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu / prof. dr. Aleksandar Džakula; doc. dr. Dorja Vočanec/\n\nPredloženi nacrt Pravilnika predstavlja iznimno važan korak i temelj za daljnji razvoj i unaprjeđenje upravljanja u zdravstvu Republike Hrvatske.\nVezano uz navedeni nacrt, predlažemo nekoliko unaprjeđenja i proširenja kako bi se postigli željeni ciljevi te osigurali održivi učinci na zdravstveni sustav.\n\n1. U članku 2. navodi se da se ovaj Pravilnik odnosi samo na ravnatelje i zamjenike ravnatelja zdravstvenih ustanova. Na ovaj način edukacijom su obuhvaćene osobe koje su neposredno odgovorne za poslovanje zdravstvenih ustanova, ali nisu obuhvaćene osobe koje operativno upravljaju velikim segmentima zdravstvenog sustava. Konkretno, to znači da neki ravnatelji zdravstvenih ustanova upravljaju manjim brojem zaposlenika ili poslovnih aktivnosti u usporedbi s voditeljima klinika, kliničkih zavoda ili službi u drugim zdravstvenim ustanovama.\n\nPredlažemo da se ovim Pravilnikom, uz ravnatelje i njihove zamjenike, obuhvate i druge osobe koje imaju upravljačke funkcije u zdravstvenim ustanovama. U obuhvat Pravilnika treba uključiti sve osobe koje upravljaju ustrojbenim jedinicama s 15 ili više zaposlenika. Na taj bi se način osigurala cjelovita intervencija u zdravstvenom sustavu te bi se kreirala kultura znanja i vještina upravljanja koja bi bila izvedena na jednak način. Time bi se omogućilo uspješno upravljanje kako ustanovom u cjelini, tako i njezinim unutarnjim poslovnim procesima.\n\n2. U članku 3. i 4. navode se kompetencije iz područja upravljanja u zdravstvu, pri čemu se u članku 4. te kompetencije detaljnije opisuju. Međutim, navedeni opisi još uvijek obuhvaćaju širok raspon znanja, vještina i stavova, te iz njih nije jasno niti jednostavno moguće izvesti konkretne edukacijske programe.\n\nPredlažemo da se, sukladno člancima 3. i 4., uz Pravilnik izrade i definiraju ishodi učenja za svaku od navedenih kompetencija. Na taj način omogućilo bi se da sve ustanove koje provode edukaciju prema ovom Pravilniku imaju iste ishode učenja, odnosno da svi polaznici u Republici Hrvatskoj prolaze istovjetnu edukaciju i postižu iste ishode. Ovo smatramo iznimno važnim jer se time osigurava standardizacija i znanja i vještina, čime se dodatno unapređuje i horizontalna i vertikalna komunikacija među profesionalcima koji upravljaju zdravstvenim sustavom.\n\n3. U članku 5., stavku 5., navodi se da će kompetencije iz područja upravljanja u zdravstvu biti priznate osobama koje imaju ukupno četiri godine radnog iskustva na radnom mjestu ravnatelja i/ili zamjenika ravnatelja zdravstvene ustanove. Smatramo da je riječ o vrijednom potezu kojim se daje priznanje postojećim ravnateljima i odgovornim osobama, odnosno svima koji su dali doprinos upravljanju zdravstvenim sustavom. Međutim, ovu odredbu potrebno je sagledati iz šire perspektive, odnosno u kontekstu dugoročnog razvoja sustava. \n\nPredlažemo da se u završni članak Pravilnika doda odredba prema kojoj se navedene kompetencije smatraju minimalnim ulaznim uvjetima za izbor na poziciju ravnatelja ili zamjenika ravnatelja, ali i da Ministarstvo zdravstva može, svim osobama na odgovornim pozicijama u upravljanju zdravstvom – a osobito ravnateljima i zamjenicima ravnatelja – propisati dodatne edukacije u skladu s kompetencijama navedenima u člancima 3. i 4.\nNaime, nužno je razvijati programe kontinuirane edukacije kojima bi se usklađivala znanja svih dionika u sustavu, pratile suvremene spoznaje i trendovi te poticala profesionalizacija upravljanja. Uz to, specijalizirane edukacije za pojedina područja upravljanja Ministarstvo može koristiti i kao instrument za provođenje reformi – osobito uvođenje inovacija, rješavanje sistemskih problema ili razvoj novih sadržaja u zdravstvu. Budući da se ovaj Pravilnik poziva na Zakon o zdravstvenoj zaštiti, smatramo da bi dodavanje članka o kontinuiranoj edukaciji osnažilo institucionalnu ulogu Ministarstva te otvorilo prostor za sustavno jačanje kompetencija svih koji sudjeluju u upravljanju zdravstvenim sustavom. Time bi se osigurali bolji temelji za učinkovitije upravljanje i poboljšala komunikacija svih dionika – bez obzira na to jesu li već na upravljačkim pozicijama ili tek dolaze na njih.\n\n4. U članku 5. navodi se da će se kompetencije iz područja upravljanja u zdravstvu stjecati na visokom učilištu ili kroz druge odgovarajuće institucije. \n\nPredlažemo (s obzirom na to da se ovi programi edukacije izravno vežu uz Zakon o zdravstvenoj zaštiti te da ih donosi Ministarstvo zdravstva) da se svi programi koji su definirani ovim Pravilnikom, kao i sve ustanove koje provode edukaciju u skladu s ovim Pravilnikom, registriraju pri Ministarstvu zdravstva. Također, predlažemo da se Pravilnikom predvidi uspostava koordinacijskog tijela i jasno definirana uloga Ministarstva zdravstva u pripremi edukacijskih programa, provedbi edukacija i razvoju novih edukacijskih sadržaja, u skladu s kompetencijama definiranim u člancima 3. i 4. Nužno je da Ministarstvo zdravstva ima cjelovit i kontinuiran uvid u sve edukacijske programe, kako bi moglo aktivno sudjelovati u njihovoj doradi, inoviranju i prilagodbi potrebama zdravstvenog sustava. Time bi se osiguralo da edukacijski programi budu u funkciji unapređenja zdravstvenog sustava i provedbe promjena, a ne samo formalno zadovoljenje uvjeta za obnašanje pojedinih funkcija."]
[5,"POSLOVNO UČILIŠTE EXPERTA - USTANOVA ZA OBRAZOVANJE ODRASLIH","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 3.","U članku 3. pravilnika potrebno je pridodati dodatna menadžerska znanja i vještine jer predložene nisu dostatne za upravljanje i vođenje složenih zdravstvenih ustanova."]
[6,"IVANA RADMAN LIVAJA","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 3.","Poštovani,\n\nU popisu područja kompetencija izostavljeno je upravljanje medicinsko-zdravstvenim procesima, iako ravnatelji i zamjenici ravnatelja djeluju unutar specifičnog sektora koji zahtijeva razumijevanje zdravstvene djelatnosti u organizacijskom, profesionalnom i etičkom kontekstu.\n\nPrijedlog dopune:\nDodati novo područje kompetencija:\n• upravljanje medicinsko-zdravstvenim procesima\n\nObrazloženje:\nUpravljanje zdravstvenom ustanovom nije generička upravljačka funkcija, već se temelji na razumijevanju funkcioniranja zdravstvenih procesa, interakcije među profesijama, specifičnosti zdravstvene skrbi i konteksta javnog zdravstva.\nUključivanjem kompetencija iz ovog područja omogućuje se ravnateljima i njihovim zamjenicima kvalitetnije donošenje strateških i operativnih odluka, uz uvažavanje stručnih standarda i specifičnih potreba pacijenata, djelatnika i zajednice.\nTakođer, osigurava se da i osobe koje ne dolaze iz zdravstvene struke steknu nužno razumijevanje sustava u kojem djeluju."]
[7,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 4.","Poštovana/i,\n\nnastavno na prethodni komentar, ostavljam primjer.\n\nEuropean Academy for Clinical Leadership (AEMH-EACL) koju provodi Europska udruga viših bolničkih liječnika (AEMH), s Europskom udrugom liječnika specijalista (UEMS) i drugim partnerima, već ima definirane europske standarde i uvjete izobrazbe te smjernice za procjenu znanja za rukovoditelje u kliničkom menadžmentu (uprave bolnica, upravljanje ljudskim resursima, kvalitetom i sl.), koji mogu poslužiti kao ogled programa s jasno definiranim kurikulom, mjerljivim ishodima i evaluacijom, koje bi Ministarstvo moglo koristiti kao referentni primjer pri oblikovanju minimalnih standarda kompetencija u Pravilniku.\n\nhttps://aemh-eacl.org/european-training-requirem\nents/\nhttps://aemh-eacl.org/assesment-guidelines/"]
[8,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 4.","Poštovana/i,\n\npredlažem da u perspektivi (kao prilog ovog Pravilniku ili na drugi prikladan način) Ministarstvo, u suradnji s akademskom zajednicom, strukovnim komorama, sindikatima i drugim relevantnim stručnjacima, za svaku od navedenih domena previdi izradu:\n\n- mjerljivih ishoda učenja opisanih kroz znanja, vještine i stavove koji se očekuju od rukovoditelja zdravstvene ustanove da ih posjeduje, u skladu s međunarodno priznatim okvirima kompetencija u zdravstvenom menadžmentu (npr. ACHE, NHS Leadership Model i sl.).\n- standardiziranih mehanizama procjene (simulacijski ispiti, portfelji, praktični zadatci i sl.) koji potvrđuju ne samo teorijsko znanje nego i sposobnost primjene tih znanja u praksi.\n\nNastavno na izobrazbu, nužno je razraditi sustav praćenja i evaluacije koji dugoročno povezuje razvoj osobnih kompetencija s ključnim pokazateljima uspješnosti rada i razvoja pojedine zdravstvene ustanove (KPI, mjere kvalitete, zadovoljstvo pacijenata i osoblja i ostali relevantni indikatori) i uz to, definirati - koji se koraci poduzimaju kad se zacrtani indikatori uspješnosti postižu, odnosno - ne postižu."]
[9,"IVANA RADMAN LIVAJA","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 4.","Poštovani,\n\nOpisane dimenzije kompetencija u članku 4. ne obuhvaćaju područje upravljanja medicinsko-zdravstvenim procesima, što ostavlja dojam da je sadržaj programa isključivo organizacijsko-poslovne naravi. Time se zanemaruje specifičan kontekst i logika zdravstvenog sustava u kojem ravnatelji i zamjenici ravnatelja svakodnevno djeluju.\n\nPrijedlog dopune:\n\nDodati novi stavak (7):\n\n(7) Upravljanje medicinsko-zdravstvenim procesima podrazumijeva razumijevanje i strateško usmjeravanje osnovnih procesa zdravstvene djelatnosti u području primarne, bolničke i hitne zdravstvene zaštite, javnog zdravstva i ljekarništva, s ciljem osiguravanja učinkovitosti, kvalitete i dostupnosti zdravstvene skrbi.\n\nObrazloženje:\nUpravljanje ustanovom u zdravstvu zahtijeva jasno razumijevanje medicinsko-zdravstvenih procesa kao temelja djelatnosti.\nOva kompetencija posebno je važna za osobe koje dolaze izvan zdravstvene struke, kako bi mogli donositi utemeljene i odgovorne odluke koje ne zadiru u stručnu autonomiju, već je podupiru i usklađuju s poslovnim ciljevima ustanove.\nUključivanjem ovog područja osigurava se holistički pristup upravljanju u zdravstvu."]
[10,"LUKA VUČEMILO","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovani, \n\ngosp Jurković je izjavio u srpnju 2025. da je s datumom 31.12.2023. samo jedna od 63 bolnice poslovala pozitivno, odnosno da su 62 od 63 bolnice poslovale u minusu. Ministrica Hrstić je u rujnu 2025. izjavila da nema bolnice u Hrvatskoj koja nema duga prema veledrogeriji. Prema anketi zdravstvenih djelatnika usprkos zajamčenom pravu sistematski pregled nikada nije organiziran u više od pola (55 %) zdravstvenih ustanova u Hrvatskoj. Iz navedenog se može zaključiti da trenutni ravnatelji zdravstvenih ustanova ne znaju upravljati ustanovama, ne drže do zdravstvenih djelatnika niti provode odluke Vlade koja je kroz Temeljni kolektivni ugovor omogućila pravo na sistematski pregled djelatnicima u zdravstvu. Stoga smatram da se stavak 5. mora brisati te da svi oni, na koje će se primjenjivati ovaj Pravilnik, moraju na jednak način steći potrebne kompetencije za upravljanje u zdravstvu. Ne smije biti onih kojima će se kompetencije priznati na temelju radnog iskustva jer isto ne garantira da ćemo u javnom zdravstvenom sustavu imati kvalitetne i sposobne ravnatelje i zamjenike. Za one koji trenutno obnašaju dužnost može se ostaviti određeni prijelazni period. \n\nTakođer predlažem da Pravilnik propiše obvezu stalnog usavršavanja kompetencija za ravnatelje i njihove zamjenike."]
[11,"MARKO TRCOL","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovani, u članku 5, točki 1, molim pridodati pored visokih učilišta i Državne škole za javnu upravu i ustanove za obrazovanje odraslih (cjeloživotno obrazovanje), kao i Udrugu poslodavaca u zdravstvu. U točki 2, molim istovjetne nadopune kao i u točki 1.\n\nAko predlagatelj pravilnika dopušta izvođenje nastave Državnoj školi za javnu upravu koja obavlja neformalno obrazovanje seminarskog tipa, posve je nekorektno da se to ne dopušta i ustanovama za obrazovanje odraslih koje provode formalne i verificirane programe, a naročito one koje program izvode već godinama. Spomenuti prijedlog na taj način krši ustavne norme i u krajnjoj liniji je diskriminatoran."]
[12,"DOMAGOJ ROPUŠ","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovani,\n\nu članku 5., pored visokih škola i Državne škole za javnu upravu, potrebno je pridodati i ustanove za obrazovanje odraslih. Izuzimanje registriranh ustanova za obrazovanje odraslih po prijedlogu pravilnika bilo bi protupravno, diskriminarotorno i u suprotnosti s ustavnim načelima. U slučaju ostanka predloženih odredbi, izgledi za uspjeh ustavne tužbe bili bi apsolutni."]
[13,"ROSANA SVETIĆ ČIŠIĆ","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Članak 5. (Način stjecanja kompetencija)\nKomentar:\nNacrt pravilnika favorizira visoka učilišta i Državnu školu za javnu upravu, a u manjoj mjeri prepoznaje specijalizirana poslovna učilišta koja imaju kapacitet i iskustvo u isporuci aplikativnih menadžerskih programa.\nPrijedlog:\nSve ustanove koje provode programe (visoka učilišta, Državna škola, poslovna učilišta) moraju biti registrirane pri Ministarstvu zdravstva.\nUspostaviti Koordinacijsko tijelo za razvoj i nadzor programa.\nUvesti obveznu kontinuiranu edukaciju i recertifikaciju za sve osobe na odgovornim pozicijama.\nObrazloženje:\nRegistracija i nadzor osiguravaju jednak tretman svih pružatelja edukacije i transparentnu kontrolu kvalitete.\nKoordinacijsko tijelo omogućuje Ministarstvu zdravstva sustavan uvid i kontinuiranu prilagodbu programa.\nObvezna recertifikacija jamči da menadžeri prate suvremene trendove i inovacije, čime se edukacija koristi kao instrument reformi.\nSpecijalizirana poslovna učilišta, zbog fleksibilnosti i orijentacije na primjenu, posebno su važna za provedbu cjeloživotnog učenja."]
[14,"PAOLA HORVAT SOVILJ","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Stavak 5. dovodi u pitanje intenciju čitavog pravilnika; je li riječ o ozbiljnom pokušaju uvođenja kompetencija ili o čistoj formalnosti? Sama činjenica da je netko bio na položaju ravnatelja ili njegovog zamjenika ne govori apsolutno ništa o potrebnim kompetencijama. Ako je namjera ozbiljna, tada se svakako ovom obvezom treba obuhvatiti sve osobe zatečene na tim položajima, kao i one koje su već prethodno ostvarile mandat pa se ponovno kandidiraju, inače se zaobilazi osnovni cilj pravilnika, a to je (nadam se) sustavna i standardizirana edukacija ravnatelja. Iskustvo može biti vrijedan element u procjeni kompetencija, ali ono ne može zamijeniti formalno usavršavanje kojem se ovdje postavlja temelj."]
[15,"KLAUDIA DUKA GLAVOR","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovani, \n\nPredlažem da se u članak 5 uvrste i ustanove za obrazovanje odraslih kao ustanove koje mogu izvoditi nastavu iz područja zdravstvenog menadžmenta."]
[16,"POSLOVNO UČILIŠTE EXPERTA - USTANOVA ZA OBRAZOVANJE ODRASLIH","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","U članku 5. u točki 1. potrebno je neizostavno pridodati da se kompetencije stječu i pri registriranim obrazovnim ustanovama (učilištima ili poslovnim školama) koje se bave obrazovanjem i usavršavanjem odraslih. \nU točki 2. trebalo bi stajati da dokaz o stečenim kompetencijama i satima nastave izdaje visoko učilište, ustanova za obrazovanje odraslih, odnosno Državna škola za javnu upravu.\n\nObrazloženje članka 5: Navedenim prijedlogom pravilnika u bitnome se narušava tržišna utakmica u obrazovanju i predstavlja povredu prava poduzetničke i tržišne slobode, a posljedično tome narušava se kvaliteta nastavnog sadržaja. Prijedlogom pravilnika diskriminiraju se ostali obrazovni dionici, čime se dugogodišnje kompetentne ustanove, a posebice one koji od Ministarstva znanosti i obrazovanja verificirani program menadžmenta u zdravstvu uspješno provode već više od 10 godina i čiju je edukaciju prošlo i završilo oko tisuću polaznika iz zdravstvenog sustava, među kojima su dominantno bili i još uvijek su ravnatelji, zamjenici, pomoćnici, predstojnici klinika, kao i ostali visoko pozicionirani zaposlenici u zdravstvenom sustavu, dovode u neravnopravni položaj. \nPoslovna učilišta, odnosno obrazovne ustanove koje nisu u isto vrijeme i visoka učilišta, za razliku od Državne škole za javnu upravu i visokih škola, dokazano imaju kompetentnije, stručnije, sveobuhvatnije i životnije programe, prilagođenije tržištu rada jer su njihovi predavači i poslovni koncept kreativniji, prilagođeniji i po kvaliteti neusporedivo bolji od predavača na visokim školama koji uglavnom nemaju potrebno ili dostatno radno iskustvo za prenošenje operativnih znanja i vještina. Nema nikakve dileme da bi inzistiranje na ovakvom članku pravilnika, a koji u mnogome pogoduje nekolicini poznatih aktera na obrazovnom tržištu, bio duboko protuustavan."]
[17,"DRAŽEN LANČIĆ","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Predloženim normativnim rješenjem kompetencije iz područja upravljanja u zdravstvu mogu se steći isključivo na visokom učilištu ili Državnoj školi za javnu upravu. Dakle navedeni posao povjerava se visokim učilištima (sveučilištima, veleučilištima i visokim školama koje mogu biti u javnom i privatnom vlasništvu) te Državnoj školi za javnu upravu kao ustanovi u vlasništvu Republike Hrvatske. Dok je pravna osnova osnivanja visokih učilišta Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju te njihova ovlast za obavljanje navedenih poslova nije sporna, Državna škola za javnu upravu je ustanova registrirana prema Zakonu o ustanovama radi stručnog osposobljavanja i usavršavanja državnih službenika, službenika u tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnim osobama s javnim ovlastima.\n\nU Republici Hrvatskoj postoji veliki broj ustanova za obrazovanje odraslih registriranih prema Zakonu o ustanovama koje obavljaju poslove stručnog osposobljavanja uz dopuštenje Ministarstva znanosti, obrazovanja i mladih i Agencije za strukovno obrazovanje i osposobljavanje odraslih. Štoviše obrazovanje odraslih je važna sastavnica obrazovanja i kao takva istaknuta u Nacionalnoj strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije.\n\nPredložena odredba kojom se stjecanje kompetencija povjerava samo Državnoj školi za javnu upravu diskriminatorna je te predstavlja povredu prava poduzetničke i tržišne slobode (članak 49. Ustava Republike Hrvatske) i prava na rad i slobode rada (članak 55. Ustava Republike Hrvatske).\n\nObzirom na uvjete određene predmetnim Pravilnikom te trajanjem stjecanja kompetencije od 60 sati zasigurno i druge ustanove pored pobrojanih visokih učilište i Državne škole mogu obavljati navedeni posao i ispuniti uvjete kurikuluma za stjecanje navedenih kompetencija.\n\nKonačno, predloženo normativno rješenje je diskriminatorno i za same ravnatelje i zamjenike ravnatelja kojima se sužavanjem broja mogućih izvršitelja posla stjecanja kompetencija onemogućuje izbor pa time i Ustavom zaštićeno pravo na obrazovanje pod jednakim uvjetima (članak 66. Ustava Republike Hrvatske).\n\nDražen Lančić, odvjetnik"]
[18,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovana/i,\n\npredlažem - u odnosu na stavke 3. i 4., da se razmotri prepoznavanje - uz postojeće načine dokazivanja stečenih kompetencija i FEACL status (Fellow of the European Academy of Clinical Leadership). \n\nEuropean Academy for Clinical Leadership (AEMH-EACL) koju provodi Europska udruga viših bolničkih liječnika (AEMH), u suradnji s Europskom udrugom liječnika specijalista (UEMS), akademskim institucijama i drugim europskim liječničkim organizacijama, procjena je izvrsnosti u kliničkom/zdravstvenom rukovođenju na temelju unaprijed definiranih kriterija.\n\nU ovom trenutku ne provode edukaciju (iako je to plan za budućnost), već daju status fellow-a na temelju unaprijed stečenih kompetencija koje se dokazuju na ispitu pred širokom komisijom renomiranih europskih stručnjaka u kliničkom/zdravstvenom upravljanju i kroz izradu portfelja. Akademija nema \"sate nastave\", što znači da prema trenutnoj formulaciji stavka 4. status ne bi mogao biti priznat, iako svjedoči o visokoj razini stečenih kompetencija (koje je moguće steći i neformalnim ili informalnim putem, a ne nužno samo formalnom izobrazbom).\n\nS obzirom da stavak 5. predviđa da je kompetencije upravljanju u zdravstvu moguće steći i informalnim edukacijskim putem (nestrukturirano i iskustveno) te se kao takve mogu priznati, smatram da bi bilo korisno omogućiti i priznavanje statusa izvrnosti, dodijeljenog i prepoznatog s razine Europe, iako možda osoba na putu do tog statusa nije imala formalne \"sate nastave\", naročito zato - što se procjena ipak vrši na temelju predodređenih kriterija i ostvarenih ishoda učenja (spomenuto u komentaru na članak 4.)."]
[19,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Prijedlog novog stavka - (1a):\n\nKompetencije iz područja upravljanja u zdravstvu mogu se steći i putem programa izobrazbe koje provode druge pravne osobe sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje imaju odobrenje Ministarstva zdravstva, a koje svojim kurikulom, obuhvatom i načinom provjere stečenih znanja i vještina ispunjavaju minimalne standarde koje propiše Ministarstvo.\n\nMinistarstvo vodi javno dostupan registar akreditiranih programa i pružatelja izobrazbe.\n\nPrijedlog dopune stavka (2), u skladu s predloženim novim stavkom (1a)\n\n(2) Dokaz o stečenim kompetencijama i satima nastave iz stavaka 1. i 1a. ovoga članka izdaje visoko učilište, Državna škola za javnu upravu, ili druga pravna osoba akreditirana od strane Ministarstva prema stavku 1a."]
[20,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovana/i,\n\npredlažem da se proširi mogućnost pružanja izobrazbe i na druge pravne osobe sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje nisu visoka učilišta ili Državna škola za javnu upravu, a koje mogu razviti i provoditi kvalitetne programe izobrazbe u području zdravstvenog menadžmenta.\n\nBudući da se prema stavku 3. priznaju programi stranih pravnih osoba, nejasno je zašto ograničavati pružanje izobrazbe unutar Hrvatske samo na formalne akademske institucije i Državnu školu? \n\nOtvaranjem mogućnosti strukovnim društvima, komorama, sindikatima, konzultantskim tvrtkama i drugim akreditiranim subjektima (B2G, B2B), omogućuje se brže i fleksibilnije razvijanje programa koji odgovaraju na aktualne potrebe zdravstvenog sustava, a time se poštuje i načelo zaštite tržišnog natjecanja i potiče razvoj konkurencije i   inovacija u obrazovanju. U okviru B2B modela, predlažem da se omogući i razvoj programa kojima bi veće i iskusnije zdravstvene ustanove (npr. KBC-i) mogli - kao oblik strukturirane razmjene znanja i mentorstva, uz akreditaciju Ministarstva, ponuditi edukaciju drugim zdravstvenim ustanovama. Na taj način jačaju se kapaciteti cijelog sustava kroz prijenos dobrih praksi i iskustva. \n\nKvaliteta se i dalje može osiguravati time da Ministarstvo propiše minimalne standarde kurikula, trajanja i načina provjere znanja i vještina (u skladu s komentarom pod člankom 4.) te, da vodi registar odobrenih programa i pružatelja. Sve navedeno se istovjetno može primijeniti, kako za inicijalno stjecanje kompetencija, tako i za kontinuirano usavršavanje opisano u drugom komentaru na ovaj članak.\n\nLjubazno molim - nastavno na ovaj komentar, pogledati prijedloge novog teksta."]
[21,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 5.","Poštovana/i,\n\npredlažem da se u Pravilniku predvidi obveza kontinuiranog stručnog usavršavanja iz područja zdravstvenog menadžmenta i preporučam da Ministarstvo propiše obvezu periodične obnove i ponovnog potvrđivanja kompetencija (npr. svake 4 godine ili pri svakom reizboru), koja se može realizirati kroz različite oblike usavršavanja - kako za one koji moraju inicijalno proći program, tako i za one kojima se kompetencije priznaju. \n\nOblici kontinuiranog usavršavanja mogu obuhvaćati (ali i ne moraju se ograničiti na): domaće i/ili međunarodne formalne programe cjeloživotnog učenja i/ili akreditirane CME/CPD module/tečajeve, konferencije i sl. kojima se produbljuje znanje iz specifičnih područja zdravstvenog rukovođenja i upravljanja. Kontinuirano usavršavanje može značiti i mentorstva, fellowship-e, razvoj i provedbu projekata poboljšanja kvalitete - sve popraćeno indikatorima uspješnosti provedbe.\n\nKontinuiranim usavršavanjem se osigurava da ravnatelji i njihovi zamjenici imaju ažurna znanja i sposobnosti za upravljanje resursima, krizama i promjenama, a također se omogućuje povezivanje razvoja kompetencija s ostvarenjem ključnih pokazatelja uspješnosti rada i razvoja ustanove (kvaliteta, zadovoljstvo pacijenata, osoblja, financijska održivost, strateški projekti i sl.). Još važnije, sprečava se da se zahtjev za kompetencijama svede na formalnu, jednokratnu „potvrdu o pohađanju“, bez nužne sigurnosti da se time provjerila sposobnost primjene znanja u praksi, nakon što netko postane ravnatelj/ica. \n\nUvođenjem takve obveze, osiguralo bi se da rukovoditelji kontinuirano prate suvremene trendove, međunarodne standarde i strateške ciljeve zdravstvenog sustava, a najvažnije - time se ostvaruje glavni preduvjet razvoja kulture kontinuiranog rasta, razvoja i stalnog učenja unutar pojedine zdravstvene ustanove. Ako ravnatelj/ica kao prvi među jednakima pokazuje da se kontinuirano usavršava i razvija, to je pozitivan primjer i motivacija ostalima u kolektivu da čine isto. Kada postoji kultura kontinuiranog rasta i razvoja, izbjegava se samozadovoljnost koja je često prepreka na putu k rastu i razvoju."]
[22,"PAOLA HORVAT SOVILJ","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 6.","Pravilnik iako nabraja područja kompetencija, ne propisuje kurikulum, standarde programa, načine provjere znanja niti sustav evaluacije i praćenja stečenih vještina. Samo navođenje broja sati nastave nije jamstvo da će polaznici steći potrebna znanja. Rizik je da se programi pretvore u površna predavanja koja služe ispunjavanju forme, a ne stvarnom jačanju kapaciteta. Minimalni fond od 60 sati za kvalitetan program nije dovoljan. Program mora sadržavati jasno definirane ishode učenja te završnu provjeru znanja i vještina, a stečene kompetencije potrebno je obnavljati najmanje svake 4 godine. Vi kao krovno tijelo zdravstvenog sustava inicirate regulaciju ovih kompetencija, dakle i pravilnik koji predlažete mora biti precizan i kvalitetan."]
[23,"POSLOVNO UČILIŠTE EXPERTA - USTANOVA ZA OBRAZOVANJE ODRASLIH","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 6.","U članku 6. pravilnik mora obuhvaćati najmanje 250 sati nastave. \n\nObrazloženje članka 6: Broj sati koji se navodi (60 sati) za stjecanje kompetencija iz područja upravljanja u zdravstvu apsolutno je nedostatan i nijednog zamjenika ili ravnatelja ne može u dovoljnoj mjeri osposobiti za meritorno upravljanje zdravstvenom ustanovom, a posebice ne one koji kroz svoje redovno obrazovanje nisu imali prilike slušati kolegije ili edukaciju iz područja menadžerskih ili upravljačkih vještina."]
[24,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 6.","Činjenicu da Pravilnik definira minimalni prag trajanja izobrazbe (60 sati) je za pozdraviti, jer to osigurava određenu razinu standardizacije i sprječava da se kompetencije stječu kroz vrlo kratke i nedostatne programe. Međutim, smatram da je ovaj prag prenizak za kompleksnost uloge ravnatelja zdravstvene ustanove. Ravnatelji i njihovi zamjenici upravljaju višemilijunskim proračunima, stotinama zaposlenika te snose odgovornost za kvalitetu, sigurnost i financijsku održivost ustanova. Za takvu razinu odgovornosti 60 sati nastave je premalo da bi se razvile stvarne kompetencije u strateškom planiranju, financijskom upravljanju, upravljanju ljudskim potencijalima, kvalitetom, komunikacijom i profesionalnom odgovornošću.\n\nTrenutna formulacija naglasak stavlja isključivo na nastavu (kontakt sate), a ne na stvarno vrijeme potrebno za stjecanje i provjeru kompetencija. Time se riskira da programi budu pasivni (predavanja bez praktične primjene) i da se ishod svodi na potvrdu o pohađanju, a ne nužno na dokaz sposobnosti primjene znanja u praksi. Predlažem da se uz minimalnih 60 sati nastave propiše i traženo ukupno radno opterećenje sudionika, što onda uključuje predavanja, seminare i radionice, vježbe, praktične zadatke, samostalni rad i provjere znanja.\n\nZbog konteksta - uobičajeni formalni programi cjeloživotnog obrazovanja (kojima se stječu mikrokvalifikacije) imaju od 15 pa do 30 ECTS bodova, što odgovara 375–750 sati ukupnog rada (3 mjeseca do 1 semestar). Poslijediplomski specijalistički programi imaju od 60 do 120 ECTS-a, što odgovara ukupnom radnom opterećnju od 1500–1800 sati (jedna godina = 60 ECTS = 2 semetra) do 3000-3600 sati (dvije godine = 120 ECTS = 4 semestra). 1 ECTS jednak je ukupnom radnom opterećenju studenta od 25 do 30 sati, zbog čega su vrijednosti u rasponima.\n\nMoram naglasiti - ne predlažem da se određuju konkretni ECTS iznosi koje program mora imati, jer kroz ECTS bodove programe definiraju uglavnom isključivo visokoobrazovne ustanove. To bi išlo kontra ranije ostavljenom prijedlogu da se proširi mogućnost pružanja izobrazbe i na druge pravne osobe koje bi Ministarstvo akreditiralo i vodilo u registru, a koje mogu pružiti traženi standard kvalitete sagledan u ukupnom radnom opterećenju. Uz to, naravno (opet u skladu s komentarima ostavljenim na prethodne članke), smatram da bi se člankom trebala naglasiti važnost definiranja ishoda učenja i obveza završne provjere znanja/vještina, kao i obveza periodične obnove kompetencija (npr. svake 4 godine) kroz kontinuirani profesionalni razvoj.\n\nU skladu s navedenim - ljubazno molim pročitati prijedlog izmjene članka koji je ostavljen uz ovaj osvrt, koji uz minimalne sate nastave definira i minimalno radno opterećenje na programu vođeno primjerom formalnog programa cjeloživotnog obrazovanja s mikrokvalifikacijom (375 - 750 sati ukupnog radnog opterećenja)."]
[25,"LUKA DELAK","PRAVILNIK O VRSTI I NAČINU STJECANJA KOMPETENCIJA RAVNATELJA I ZAMJENIKA RAVNATELJA ZDRAVSTVENE USTANOVE IZ PODRUČJA UPRAVLJANJA U ZDRAVSTVU,\nČlanak 6.","Članak 6. – prijedlog izmjene:\n\nStjecanje kompetencija iz područja upravljanja u zdravstvu sukladno članku 5., stavcima 1. i 3. ovoga Pravilnika mora obuhvaćati najmanje 60 nastavnih sati, uz ukupno radno opterećenje sudionika najmanje u rasponu od 375 do 750 sati koje može obuhvaćati: predavanja, seminare i radionice, vježbe, praktične zadatke, samostalni rad i provjere znanja.\n\nProgram mora sadržavati jasno definirane ishode učenja te završnu provjeru znanja i vještina, a stečene kompetencije potrebno je obnavljati kroz kontinuirani profesionalni razvoj, najmanje svake 4 godine."]