{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":47,"n_cols":6,"rows_kept":47,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o Prijedlogu pravilnika o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MIRO OPAČAK","PRAVILNIK","Prijedlog izmjene / dopune\n 1. U članku koji uređuje uvjete za korištenje potpora dodati stavak:\n„Korisnici potpora mogu biti i osobe s invaliditetom, uključujući gluhe, nagluhe i gluhoslijepe poljoprivrednike, a nadležna tijela osiguravaju prilagodbu komunikacije u svim fazama postupka.“\n 2. U članku koji uređuje podnošenje zahtjeva dodati:\n„Poljoprivrednici koji su gluhi ili nagluhi imaju pravo na komunikacijskog posrednika pri podnošenju zahtjeva i komunikaciji s Agencijom za plaćanja. Troškove posrednika snosi nadležno tijelo.“\n 3. U članku o informiranju i edukaciji korisnika dodati:\n„Agencija za plaćanja i Ministarstvo poljoprivrede osigurat će da edukativni i informativni materijali o provedbi izravne potpore i IAKS mjera budu dostupni i u obliku videomaterijala s hrvatskim znakovnim jezikom, uz titlove i jednostavan jezik.“\n 4. U članku o praćenju učinaka dodati:\n„U sklopu pokazatelja praćenja posebna pažnja posvetit će se dostupnosti potpora poljoprivrednicima s invaliditetom, uključujući gluhe i nagluhe osobe, te će se izvještavati o broju uključenih korisnika iz ove skupine.“\n\n\n\n\n⸻\n\n\n\n\nObrazloženje\n • Gluhi i nagluhi poljoprivrednici u praksi nailaze na administrativne i komunikacijske barijere u postupcima prijave i provedbe potpora.\n • Ovaj pravilnik treba osigurati jednak pristup i ravnopravno sudjelovanje u sustavu potpora, sukladno Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom.\n • Pristupačne informacije (znakovni jezik, titlovi, jednostavan jezik) i pravo na komunikacijskog posrednika značajno doprinose smanjenju diskriminacije i povećanju uključenosti gluhih osoba u ruralni razvoj i poljoprivredu.\n • Time se jača socijalna komponenta Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i pridonosi održivosti ruralnih zajednica.","Primljeno na znanje","Zakon o poljoprivredi, koji definira poljoprivrednika i poljoprivrednu proizvodnju u Republici Hrvatskoj, ne razlikuje osobe s invaliditetom od osoba bez invaliditeta. U skladu s time a prema odredbama ovog Pravilnika, Jedinstveni zahtjev za potporu mogu podnijeti svi poljoprivrednici, neovisno o tome imaju li invaliditet ili ne.\nPomoć pri popunjavanju Jedinstvenog zahtjeva korisnik može dobiti u podružnicama Agencije za plaćanja, područnim jedinicama Ministarstva nadležnima za stručnu podršku poljoprivredi (u daljnjem tekstu: Savjetodavna služba), regionalnim uredima Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu (u daljnjem tekstu: HAPIH), pri čemu djelatniku koji mu pomaže daje ovlaštenje za jednodnevno korištenje zaporke.\nTakođer, poljoprivrednici tijekom proizvodne godine savjete povezane s poljoprivredom mogu dobiti od djelatnika Savjetodavne službe."]
[2,"GORDANA HEGIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 1.","Prijedlog dopune\nPredlažem da se pod točkom (5) Mjere državne potpore za iznimno osjetljive sektore\nu mjere potpore za očuvanje domaćih i udomaćenih sorti poljoprivrednog bilja uvrsti i paša metvice koja je posebno važna pčelama kao medonosna biljka \nUkoliko biljku metvice (Mentha sp) ne možemo smatrati poljoprivrednim biljem predlažem uvođenje dodatne kategorije\n- Mjere potpore za očuvanje domaćih, udomaćenih, samoniklih medonosnih biljnih vrsta kao potpora opstanku oprašivača u pojedinom pašnom području u što bi se svakako uključila i spomenuta biljka metvice kao izuzetno korisna medonosna biljka koja krajem ljeta osigurava prehranu oprašivača a ukoliko su povoljne klimatske prilike i proizvodnju raritetne vrste sortnog meda od metvice .  \nObrazloženje: \nPotrebno je rok košnje livada i pašnjaka odnosno njegove zakonske odredbe prilagoditi stanju na terenu s ciljem dobrobiti za zaštitu oprašivača te ga učiniti fleksibilnijim. Dok se u ostalim granama stočarstva posebno podržava briga o dobrobiti životinja u sektoru pčelarstva predložena mjera produženje propisane obaveze košenja livada i pašnjaka za poljoprivrednike (što za sada treba učiniti do 15.srpnja čime se skraćuje vrijeme u kojemu oprašivači imaju svoju pašu što nikako ne pogoduje njihovom opstanku). Potrebno je produžiti rok za košnju ovisno o godini i specifičnosti pojedinog područja te na taj način pokazati brigu o zaštiti svih oprašivača i medonosnih pčela kao jedinih insekata koji proizvode hranu za ljude.","Nije prihvaćen","Potpora za očuvanje domaćih i udomaćenih sorti poljoprivrednog bilja dodjeljuje se za uzgoj domaćih i udomaćenih sorti poljoprivrednog bilja, odnosno za višegodišnje nasade, povrtne i ratarske kulture, a korisnici moraju dostaviti i dokaze o nabavi certificiranog reprodukcijskog sjemena/sadnog materijala. Menta ne pripada u ove kategorije.\nUvođenje nove mjere potpore zahtijeva, prije svega, temeljite analize te utječe na raspodjelu ukupne omotnice za iznimno osjetljive sektore, a koja se osigurava u Državnom proračunu RH.\nOvim Pravilnikom propisano je minimalno održavanje košnjom ili malčiranjem, pri čemu prva košnja ili malčiranje treba biti obavljena do 15. rujna za poljoprivredne površine pod trajnim travnjacima, evidentirane u ARKOD-u kao livade, pašnjaci ili krški pašnjaci. Propisani rok je fleksibilan i može se prilagoditi stanju na terenu."]
[3,"BOŽENA GRBIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 3.","Izbaciti iz Pravilnika odredbu, čl. 3. e), kojom se uvjetuje da je aktivan poljoprivrednik fizička osoba upisana u Upisnik obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, te fizička i pravna osoba upisana u Upisnik poljoprivrednika , čiji je standardni ekonomskim rezultat veći od 3.000,00 eura, koa i svi poljoprivrednici koji su u prethodnoj godini primili izravna plaćanja u iznosu manjem od 5.000,00 eura.\nObrazloženje:\nNavedena i nametnuta odredba koja je malim poljoprivrednicima postavljena 2023. god. uvjet je za izravna plaćanja, što je rezultiralo da su mali poljoprivrednici koji obavljaju poljoprivredne aktivnosti ostali bez izravnih plaćanja, sredstava od par stotinjak eura godišnje kojima su si donekle mogli „popraviti“ ionako skromne mjesečne budžete od npr mirovina i sličnih primanja.  Velikom broju poljoprivrdenika time je dodatno ugrožena životna egzistencija. Definitivno je to pogrešna politika i diskriminacija malih poljoprivrednika , što za posljedicu ima još veći broj zatvaranja malih OPG-ova i napuštanje obavljanja minimalnih poljoprivrednih aktivnosti kojima se ako ništa drugo, barem sprječavalo širenje korova i razvoj neželjene vegetacije (košnja, malčiranje). Sada su te poljoprivredne parcele (kako privatne, tako i one u državnom vlasništvu) zapuštene i obrasle šikarom, pa se nameće pitanje tko ima koristi od toga i kakve to učinke, osim ovih negativnih, je uvođenje „aktivnog poljoprivrednika“ stvorilo? Nema nikakvog logičnog opravdanja za uvođenje navedenog uvjeta, a pogotovo iz razloga i činjenice što svakako nije krivnja malog poljoprivrednika što Ministarstvo poljoprivrede i Jedinice lokalne samopurave (općine) godinama zbog dugotrajne i komplicirane procedure (koja traje godinama), te inertnog i nedovoljnog broja stručnog kadra, ne raspisuju u razumnim rokovima natječaje za zakup/prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta, a što je temeljni i polazni preduvjet za bilo kakvo povećanje poljoprivredne proizvodnje odn. SER-a poljoprivrednika. S jedne strane Agencija nam nameće vrijednosni prag, a s druge strane nam država onemogućava povećanje pojoprivrredne proizvodnje.\nBožena Grbić","Nije prihvaćen","Strateškim planom Zajedničke poljoprivredne politike Republike Hrvatske za razdoblje 2023.-2027., a u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2021/2115, aktivni poljoprivrednik definiran je kao fizička osoba upisana u Upisnik obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, u skladu sa Zakonom o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, odnosno fizička i pravna osoba upisana u Upisnik poljoprivrednika u skladu s Pravilnikom o Upisniku poljoprivrednika, a čiji je standardni ekonomski rezultat veći od 3.000 eura. Nadalje, aktivnim poljoprivrednikom smatraju se svi poljoprivrednici koji su u prethodnoj godini primili izravna plaćanja u iznosu manjem od 5.000 eura.\nDefinicija aktivnog poljoprivrednika iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. prenijeta je i u prijedlog predmetnog Pravilnika i odnosi se na sve intervencije u okviru izravnih plaćanja te na intervenciju 71.01. Plaćanja za područja s prirodnim i ostalim ograničenjima.\nPoljoprivrednici koji nisu aktivni poljoprivrednici prema definiciji također mogu biti prihvatljivi korisnici u nekoj od preostalih intervencija iz Strateškog plana ili primjerice mjera državne potpore za iznimno osjetljive sektore u poljoprivredi, uz uvjet ispunjavanja svih drugih uvjeta prihvatljivosti propisanih Pravilnikom."]
[4,"DOMAGOJ STEPINAC","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Vezano za čl. 7., stavak 16. \"(16) Zahtjev za dostavu geotagiranih fotografija i rok za dostavu šalje Agencija za plaćanja:\n- u procesima upisa i ažuriranja ARKOD-a sukladno propisu koji definira evidenciju uporabe poljoprivrednog zemljišta\n- u procesu kaskadnih provjera kada je potrebno dodatno dokazivanje kriterija za potporu od strane poljoprivrednika (razjašnjavanje crvenih,žutih ili plavih parcela ili dokazivanje ostalih poljoprivrednih aktivnosti ili praksi).\nU procesu evidentiranja aktivnosti korisnik i sam može zatražiti Agenciju za plaćanja mogućnost bilježenja geotagirane fotografije putem AgroGTF aplikacije.\n\nPRIJEDLOG\nOmogućite da korisnik promptno, po završetku aktivnosti ima mogućnost geotagirati odrađenu aktivnost (dok je na proizvodnoj površini), a ne da prvo šalje zahtjev. Dok PT odobri zahtjev, korisnik ponovno mora ići na lokaciju da odradi zadatak. Omogućite korisniku da cijelo vrijeme ima mogućnost geotagiranja svih aktivnosti koje se moraju/trebaju geotagirati.\n\nProblem je što korisnik na primjer napravi malčiranje / žetvu i sl., a PT šalje zadatak ili evidenciju tek za jedan ili dva mjeseca (čitaj - nekoliko dana prije roka propisanog pravilnikom).","Primljeno na znanje","Agencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju putem aplikacije Agro GTF, omogućava korisnicima da geotagiranim fotografijama dokažu poljoprivrednu aktivnost.\nZaposlenici APPRRR po potrebi šalju zadatke korisnicima. Zadaci se šalju pojedinačno ili grupno.\nTijekom rujna i listopada, za dokazivanje minimalne poljoprivredne aktivnosti na svim poljoprivrednim površinama, grupni zadatak je poslan svim korisnicima na čijim parcelama nije detektirana minimalna poljoprivredna aktivnost automatskom detekcijom. Zadatak je bilo moguće izvršiti u roku 3 tjedna.\nAgencija za plaćanja s ciljem pojednostavljenja dokazivanja uvjeta prihvatljivosti prilagođava aplikaciju kako bi se korisnicima slao grupni zadatak za svaku pojedinu intervenciju s ciljem dokazivanja ispunjenja obaveza. Npr. za intervenciju Konzervacijska poljoprivreda i za intervenciju Minimalni udio leguminoza korisnicima će dobiti zadatak koji će biti moguće obaviti kroz duži vremenski period s ciljem dokazivanja prisutnosti sekundarnog usjeva na parcelama."]
[5,"BOŽENA GRBIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Vezano za čl. 7, st. 15 .. „ ... mogu zatražiti dostavu geotagirane fotografije od poljoprivrednika putem AgroGTF mobilne aplikacije.“\nZašto trošak dokazivanja da je poljoprivredna aktivnost obavljena ide na teret poljoprivrednika? Pored sve moderne tehnologije (satelitskog snimanja i sl.) i stručnog kadra kojima Agencija raspolaže, a kada Agencija ima sumnju u vjerodostojnost i istinitost svojih snimki i u to je li poljoprivredna aktivnost obavljena, a poljoprivrednik je tu istu obavio, dodatno mu se ovime nameću troškovi dokazivanja. Troškovi dokazivanja za svaku parcelu zasebno (u obliku geotagirnog fotografiranja parcela) u većini slučajeva (pogotovo ako je mjesto prebivališta različio od mjesta obavljanja poljoprivredne aktivnosti) iznose više od iznosa same potpore (izravnih plaćanja) koje su poljopriverednici dobivali,  što je apsurd. Ukoliko Agencija već sumnja u istinitost svojih procjena i satelitskih snimki, pa onda bi trebala Agencija obaviti dodatne terenske kontrole od strane svojih djelatnika na svoj teret i trošak. \nBožena Grbić","Primljeno na znanje","AgroGTF je mobilna aplikacija Agencije za plaćanja namijenjena poljoprivrednicima u svrhu dokazivanja poljoprivredne aktivnosti pomoću geotagiranih fotografija. \nAgroGTF mobilnu aplikaciju poljoprivrednik preuzima na mobilni uređaj, a sama aplikacija je besplatna te joj se pristupa pomoću istog korisničkog imena i zaporke koji su korisniku izdani za pristup AGRONET sustavu.\nOd 2024. godine korisnik uglavnom nema obvezu dostavljanja geotagiranih fotografija već mogućnost slobodnog odabira dostavljanja istih, a u slučaju kontrole na terenu ili kontrole monitoringom takva fotografija predstavlja relevantan dokaz provedbe aktivnosti na parceli.\nSama aplikacija je zadnjim ažuriranjima dodatno pojednostavljena te poljoprivrednici mogu na jednostavan način fotografirati i zabilježiti aktivnost, potreban je samo pristup Internetu."]
[6,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 7.","Zašto kod monitoringa tkz \"semafor\" mora biti aktivan cijelo vrijeme praćenja? Naime, imamo dosta zbunjujućih konotacija što kroz \"ažuriranja\" sustava, što kroz periodičnost koju on prati. Često, izmjena boja se odvija unutar 48h i korisnik ovdje nije siguran što se od njega traži, odnosno što mu je \"ispravno\" na kraju. Moj prijedlog je da semafor bude aktivan samo tada kada je zadnji rok popravljivosti ili da period koji on uzima kod izračuna kvartalnog karaktera ovisno o kulturi za koju se aktivira. Također je zbunjuće za PRAVE korisnike eko shema \"konzervacijska poljoprivreda\" gdje često se sije diretno u neke malčeve i biljne ostatke koje sentinel raspoznaje kroz raniji period kao vegetaciju ( npr biljni ostaci govore preko 0.2 ili 0.3 NDVI). Dalje, znamo da pixeli zbog svoje veličine kod malih površian ili pogotovo zatravljenih površina ili površina pod permanentnom pokrivenošću mogu navesti na krivo tumačenje aktivnosti. U puno slučajeva neki mali pašnjak ili livada ima neko pojedinačno stablo ili rub građevine unutar tog grida i može mijenjati status semafora u unom smjeru što nije točno na kraju monitorina ( a kroz sezonu mjenja boje od zelene do crvene)","Nije prihvaćen","Osnovna namjena monitoringa su rana upozorenja poljoprivrednika u vezi s ispunjavanjem uvjeta prihvatljivosti i obveza u okviru propisanih intervencija koja se komuniciraju s korisnicima putem zaštićene mrežne aplikacije AGRONET. Monitoring predstavlja automatsku procjenu poljoprivrednih aktivnosti pomoću Sentinel 2 satelitskih optičkih snimaka, koje se snimaju u prosjeku svakih 5 dana i ovise o naoblaci.\nOmogućava konstantno praćenje poljoprivredne aktivnosti na svim površinama Republike Hrvatske tijekom cijele proizvodne godine bez ometanja poljoprivrednika.\nSatelitske slike služe za određivanje različitih biljnih indeksa kao što su klorofil lisne površine i indeksi sadržaja vode, a u Republici Hrvatskoj se kontrola monitoringom provodi koristeći indeks vegetacije odnosno NDVI indeks (eng. Normalized Difference Vegetation Index).\nU slučaju kada automatska procjena satelitskim podacima ne može procijeniti poljoprivrednu aktivnost, u monitoring kontrolama se koriste fotografije s geolokacijoma tj. GTF fotografije kojima se bilježi provedena poljoprivredna aktivnost s točnom geografskom lokacijom i vremenom snimanja.\nDobiveni podaci se pomoću algoritama pretvaraju u zaključke o postojanju poljoprivredne aktivnosti te se prikazuju u obliku SEMAFORA.\nZa Intervenciju 31.06. Konzervacijska poljoprivreda monitoring sustavom se provode kontrole slijedećih kriterija:\n1. Provođenje minimalno dvopoljnog plodoreda - na svakoj ARKOD parceli u godini zahtjeva nakon glavnih usjeva uzgajati sekundarne usjeve\n2. Permanentna pokrivenost tla - tijekom proizvodne godine potrebno je osigurati permanentnu pokrivenost tla oranične površine biljnim ostacima i/ili zelenim pokrovom \nU praksi se pokazalo da NDVI indeks manji od 0,2 ukazuje na područje bez biljnog pokrova. Vrijednosti od 0,2 do 0,3 ukazuju na nicanje ili slab rast, a od 0,6 do 0,8 na bujnu vegetaciju."]
[7,"BELJE PLUS DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA PRIVREĐIVANJE U POLJODJELSTVU, PRERAĐIVAČKOJ INDUSTRIJI I PROMETU ROBA","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Stavak 1 - Rok je iznimno rano postavljen jer u vrijeme prijave Jedinstvenog zahtjeva još traju sjetve osobito kao u kišnim godinama kao što je tekuća 2025 gdje smo u travnju posijali tek dio jarih kultura. U sklopu Jedinstvenog zahtjeva trebamo uvrstiti I pokrovne I postrne usjeve koje odabiremo na osnovu plodoreda, a u ožujku još postoji velika vjerojatnost promjene osnovne sjetve. U cilju smanjenja izmjena Zahtjeva predlažemo da se ostavi rok 4.3. do 13.06. 2026.","Djelomično prihvaćen","U cilju pravovremene isplate predujma korisnicima potpora čiji zahtjevi zahtijevaju dodatne kaskadne stručne provjere na terenu radi potvrde rezultata automatskog nadzora Monitoringom (tzv. crvene parcele), kao i smanjenja broja slučajeva s nejasnim rezultatima nadzora (žute i plave parcele), predloženo je ranije razdoblje za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva.\nS obzirom na navedeno, vaš prijedlog o promjeni roka za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva od 4. ožujka - 13. lipnja 2026. godine ne može se prihvatiti.\nIpak, u članku 10. izmijenit će se stavak 1., čime će rok za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti produžen. Tako će podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti moguće u razdoblju od 7. siječnja do 15. svibnja 2026. godine.\nZa intervencije iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. i mjere iz Programa državne potpore koje se odnose na površine korisnik može izmijeniti Jedinstveni zahtjev ili odustati od njega u cijelosti ili djelomično do uključujući 1. listopada godine zahtjeva ako je Monitoringom ili administrativnim provjerama moguće utvrditi ispunjavanje uvjeta prihvatljivosti. \nIzmjena zahtjeva podrazumijeva izmjenu kulture i vrste uporabe zemljišta ili izmjenu prijavljene poljoprivredne aktivnosti i prakse na ARKOD parceli za zahtjev podnesen u roku za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva. \nKorisnik može Jedinstveni zahtjev izmijeniti ili odustati od Jedinstvenog zahtjeva u cijelosti ili djelomično i nakon obavljene kontrole na terenu, ali pod uvjetom da pri kontroli nije pronađena nesukladnost."]
[8,"POLJOPRIVREDNO PODUZEĆE ORAHOVICA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Krajnji datum roka za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva nije dobro određen sa aspekta agrotehničkih rokova. Sjetva jarina u predloženom roku uobičajeno ne bude provedena do kraja i česte su izmjene plana sjetve. Predlažemo da se zadrži postojeći rok podnošenja Jedinstvenog zahtjeva (početak ožujka-sredina lipnja).","Djelomično prihvaćen","U cilju pravovremene isplate predujma korisnicima potpora čiji zahtjevi zahtijevaju dodatne kaskadne stručne provjere na terenu radi potvrde rezultata automatskog nadzora Monitoringom (tzv. crvene parcele), kao i smanjenja broja slučajeva s nejasnim rezultatima nadzora (žute i plave parcele), predloženo je ranije razdoblje za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva.\nS obzirom na navedeno, vaš prijedlog za zadržavanje postojećeg roka ne može se prihvatiti.\nIpak, u članku 10. izmijenit će se stavak 1., čime će rok za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti produžen. Tako će podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti moguće u razdoblju od 7. siječnja do 15. svibnja 2026. godine.\nZa intervencije iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. i mjere iz Programa državne potpore koje se odnose na površine korisnik može izmijeniti Jedinstveni zahtjev ili odustati od njega u cijelosti ili djelomično do uključujući 1. listopada godine zahtjeva ako je Monitoringom ili administrativnim provjerama moguće utvrditi ispunjavanje uvjeta prihvatljivosti. \nIzmjena zahtjeva podrazumijeva izmjenu kulture i vrste uporabe zemljišta ili izmjenu prijavljene poljoprivredne aktivnosti i prakse na ARKOD parceli za zahtjev podnesen u roku za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva. \nKorisnik može Jedinstveni zahtjev izmijeniti ili odustati od Jedinstvenog zahtjeva u cijelosti ili djelomično i nakon obavljene kontrole na terenu, ali pod uvjetom da pri kontroli nije pronađena nesukladnost."]
[9,"MIJO LATIN","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","U Članku 10. stavak (1) potrebno je izmjeniti 15. travanj na 15. svibanj iz razloga što će zbog predloženog članka prvenstveno biti oštećeni svi uzgajivači izvornih i zaštičenih pasmina konja jer se većina kobila počinje ždrijebiti u travnju i svibnju tako da puno ždrebadi po prijedlogu Pravilnika ne bi u trenutku upisa potpore navršilo 12 mjeseci tako da ne bi bilo upisano u potporu a mogli bi se složiti sa datumom 14. travnja ukoliko bi se sa sadašnjih12 mjeseci sa pravom upisa u potporu to smanjilo na 10 mjeseci.","Prihvaćen","U članku 10. izmijenit će se stavak 1., čime će rok za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti produžen. Tako će podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti moguće u razdoblju od 7. siječnja do 15. svibnja 2026. godine."]
[10,"VIKTOR PFEIFER","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Treba produžiti rok za podnošenje Jedinstveno zahtjeva barem do 31.05.2026 godine ,jer zbog klimatskih promjena u mnogim područji-ma je došlo do pomicanja rokova proljetne sjetve","Djelomično prihvaćen","U cilju pravovremene isplate predujma korisnicima potpora čiji zahtjevi zahtijevaju dodatne kaskadne stručne provjere na terenu radi potvrde rezultata automatskog nadzora Monitoringom (tzv. crvene parcele), kao i smanjenja broja slučajeva s nejasnim rezultatima nadzora (žute i plave parcele), predloženo je ranije razdoblje za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva.\nS obzirom na navedeno, vaš prijedlog o produženju roka djelomično se prihvaća.\nU članku 10. izmijenit će se stavak 1., čime će rok za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti produžen. Tako će podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti moguće u razdoblju od 7. siječnja do 15. svibnja 2026. godine\nZa intervencije iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. i mjere iz Programa državne potpore koje se odnose na površine korisnik može izmijeniti Jedinstveni zahtjev ili odustati od njega u cijelosti ili djelomično do uključujući 1. listopada godine zahtjeva ako je Monitoringom ili administrativnim provjerama moguće utvrditi ispunjavanje uvjeta prihvatljivosti. \nIzmjena zahtjeva podrazumijeva izmjenu kulture i vrste uporabe zemljišta ili izmjenu prijavljene poljoprivredne aktivnosti i prakse na ARKOD parceli za zahtjev podnesen u roku za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva. \nKorisnik može Jedinstveni zahtjev izmijeniti ili odustati od Jedinstvenog zahtjeva u cijelosti ili djelomično i nakon obavljene kontrole na terenu, ali pod uvjetom da pri kontroli nije pronađena nesukladnost."]
[11,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 10.","Rok popunjavanja za podnošenje jedinstvenog zahtjeva je po meni pogrešan. Razumijem sa stajališta agencije i obrade podataka i na kraju donošenja odluka i ostalih riješenja je pomaknut i da će time se prije na osnovu tih odluka pokrenuti i na kraju isplate ALI..\n1. Na ovaj način po slobodnoj procjeni će se povećati količina korekcija zahtjeva do 30% jer nitko nije siguran od Ratara što će posijati, i na zadnji dan roka je početak optimalne sjetve na istoku zemlje, što će dovesti da će rok za korekcije također isteći tih 15 dana nakon završetka i onda će doći do dodatnih komplikacija i trošenja energije na dokazivanje kultura, praćenje na semaforu, itd..\n2. Rok za podnošenje zahtjeva bi tek treba krenuti otprilke tek tadakad je predložen kraj za Ratare diljem zemlje, jer ako gledamo zadnje 3 sezone i klimatske anomalije koje nas prate u proljeće teško da će itko biti siguran ili skroz siguran u svoj plodored. I to je dobro, jer odluka mora pratiti i tržište, potražnju prije svega. Za proizvođača koji bi mogao zaraditi više na jarinama je ovo bitan trenutak, a odluku da donese već u siječnju je realno u najmanju ruku neozbiljna\n3. prijedlog 1.travanj - 15.lipanj za jednogodišnje kulture bi bio najprimjereniji","Djelomično prihvaćen","U cilju pravovremene isplate predujma korisnicima potpora čiji zahtjevi zahtijevaju dodatne kaskadne stručne provjere na terenu radi potvrde rezultata automatskog nadzora Monitoringom (tzv. crvene parcele), kao i smanjenja broja slučajeva s nejasnim rezultatima nadzora (žute i plave parcele), predloženo je ranije razdoblje za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva. S obzirom na navedeno, vaš prijedlog o promjeni roka se djelomično prihvaća.\nU članku 10. izmijenit će se stavak 1., čime će rok za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti produžen. Tako će podnošenje Jedinstvenog zahtjeva biti moguće u razdoblju od 7. siječnja do 15. svibnja 2026. godine.\nZa intervencije iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. i mjere iz Programa državne potpore koje se odnose na površine korisnik može izmijeniti Jedinstveni zahtjev ili odustati od njega u cijelosti ili djelomično do uključujući 1. listopada godine zahtjeva ako je Monitoringom ili administrativnim provjerama moguće utvrditi ispunjavanje uvjeta prihvatljivosti. \nIzmjena zahtjeva podrazumijeva izmjenu kulture i vrste uporabe zemljišta ili izmjenu prijavljene poljoprivredne aktivnosti i prakse na ARKOD parceli za zahtjev podnesen u roku za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva. \nKorisnik može Jedinstveni zahtjev izmijeniti ili odustati od Jedinstvenog zahtjeva u cijelosti ili djelomično i nakon obavljene kontrole na terenu, ali pod uvjetom da pri kontroli nije pronađena nesukladnost."]
[12,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 12.","Ovdje 1. listopad po meni nije dobar rok za zadnju korekciju zahtjeva za sve kulture. Naime, ako uzmemo primjer kukuruza.,koji na zapadu ovisno o jeseni može ići i ide kao i ovu godinu u studeni sa žetvom a na njemu, odnosno poslje njega je zatražena konzervacijska u najboljoj namjeri i želji. Na koji način da farmer ako ne uspije posijati sekundarni usjev odustane od te mjere bez zavrzlama? Ovdje se taj dio proizvođača stavlja u nezavidnu poziciju i sugerira im se na neki način da ni ne prijavljuju tu mjeru ili? Prijedlog krajnjeg roka odustajanja bi trebao biti 31.12","Nije prihvaćen","Za uspješnu provedbu intervencije 31.06. Konzervacijska poljoprivreda važno je unaprijed planirati provedbu, naročito ako se radi o uspostavi glavnog i sekundarnog usjeva kao i održavanja permanentne pokrivenosti tla. Rok za izmjenu i odustajanje od Jedinstvenog zahtjeva u cijelosti ili djelomično do 1. listopada je dovoljno fleksibilan za planiranje i organizaciju proizvodnje u godini podnošenja zahtjeva, te ostavlja Agenciji za plaćanja dovoljno vremena za provedbu svih kontrola radi početka isplate predujma od 16. listopada."]
[13,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 20.","\"(2) Minimalne aktivnosti održavanja obradivog zemljišta podrazumijevaju provedbu agrotehničkih mjera kojima se sprječava širenje korova i omogućuje da obrada može započeti bez prethodne aktivnosti krčenja zemljišta.\"...\nJel li  \"no till\" prihvatljiva praksa ili obrada je nužna da bi se zemljište smatralo prihvatljivim?","Primljeno na znanje","Sjetva bez obrade tla, direktno u tlo (No-till) je prihvatljiva praksa sa stajališta minimalne aktivnosti održavanja obradivog zemljišta, vodeći računa o kulturi koja se uzgaja. Pri tome je potrebno voditi računa da u slučaju kada se na oraničnim površinama uspostavlja privremeni travnjak isti se mora barem jednom u razdoblju od pet godina od uspostave zaorati i zasijati, u protivnom u šestoj godini dolazi do prenamjene površine u trajni travnjak. Na oraničnim površinama potrebno je osigurati smjenu kultura (plodored)."]
[14,"STEVO ŽUFIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 22.","Potpora dohodku za održivost poljoprivrednom gospodarstvu nije samo financijske prirode već može biti usmjerena i prema podršci određenim aktivnostima poljoprivrednog gospodarstva koje će omogućiti veći dohodak, manje troškove i ukupnu održivost poljoprivrednog gospodarstva.\nTakav je primjer izgradnja malih agrosunčanih elektrane do 20 kW na poljoprivrednom gospodarstvu.\nHrvatska je 2023.g. prepoznala potrebu da se omogući izgradnja agrosunčanih elektrana pod određenim uvjetima postojanja dugogodišnji nasada van građevinskih područja. \nIntencija toga je bila da se seoskim gospodarstvima omogući proizvodnja vlastite sunčane energije a u nekim slučajevima kada nema mogućnosti priključka na elektroenergetsku mrežu da se poljoprivrednim gospodarstvima omogući proizvodnja i korištenje vlastite energije. To je omogućeno izmjenom Zakona o prostornom uređenju 2023 .g.\nNo kako to ponekad biva neki su propisi donijeti i rješavaju ciljeve koji su postavljeni ali niz drugih propisa i podzakonskih akata to ne prati na određen način i ponekad čak onemogućava provedbu.\nKod agrosunčanih elektrana je upravo takav slučaj i sada 2 godine nakon donošenja zakona imamo situaciju da agrosunčane elektrane pripremaju samo veliki investitori a malih OPG koji pripremaju agrosunčane elektrane  za vlastite potrebe i sl. gotovo da i nema.\nU ovom slučaju propis koji onemogućava realizaciju je Uredbe o procjeni utjecaja zahvata na okoliš koja u Prilogu II navodi sunčane elektrane kao samostojeći objekt s obvezom izrade Elaborata zaštite okoliša i za koje se provodi OCJENA O POTREBI PROCJENE UTJECAJA ZAHVATA NA OKOLIŠ, A ZA KOJE JE NADLEŽNO MINISTARSTVO.\nTakav postupak dovodi do toga da je trošak pripreme dokumentacije i potrebna procedura skoro skuplji od male solarne elektrane od recimo 10 kW snage a šta bi u najvećem broju slučajeva zadovoljilo osnovne potrebe poljoprivrednog gospodarstva. I kako sam već naveo malima se to ne isplati i male agrosunčane elektrane se ne grade a velikim investitorima (koji većinom i nisu poljoprivrednici) je to otvorilo vrata za velike investicije (i velike zarade) i takvi se projekti pripremaju i provode.\nTako imamo apsurdnu situaciju da se za agrosunčanu elektranu veličine npr. 10 kW tlocrne površine 30 m2 provodi postupak po Uredbi, Prilogu II u nadležnosti ministarstva a da se za npr. asfaltnu bazu veću od 30 m3 na sat ili betonara provodi jednostavnija procedura u nadležnosti upravnih tjela županije po Prilogu III. Iste Uredbe. Za sunčanu elektranu na  krovu postojećeg objekta veličine 500m2 postupak se provodi  po jednostavnijim propisima, te za takvu elektranu nije potrebna građeviska dozvola a ne provodi se ni procjeni utjecaja zahvata na okoliš po prilogu II uredbe.\nPredlažemo da se izmjene svi propisi kojim se uređuje izgradnja agrosunčanih elektrana na način da se u Prilogu II točka 2.4. izmjeni i da umjesto sadašnjeg teksta Sunčane elektrane kao samostojeći objekti unese novi tekst Sunčane elektrane kao samostojeći objekti kapaciteta većega od 20 kW i da se adekvatno tome prilagode i drugi propisi slično tome kako bi male agrosunčane elektrane u smislu postupka i potrebne dokumentacije imala isti status kao sunčana elektrane iste veličine na krovu postojeće zgrade .","Primljeno na znanje","Predmetnim Pravilnikom propisuje se provedba izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu i potpora se isplaćuje po grlu ili hektaru.\nIzgradnja malih agrosunčanih elektrane zahtijeva ulaganja u materijalnu imovinu, a takva ulaganja su prihvatljiva u intervencijama 73.10. i 73.11..\nZakon o poljoprivrednom zemljištu propisuje kategorije poljoprivrednog zemljišta. Osobito vrijedno obradivo (P1) poljoprivredno zemljište, su najkvalitetnije površine poljoprivrednog zemljišta predviđene za poljoprivrednu proizvodnju koje oblikom, položajem i veličinom omogućavaju najučinkovitiju primjenu poljoprivredne tehnologije.\nVrijedno obradivo (P2) poljoprivredno zemljište, su površine poljoprivrednog zemljišta primjerene za poljoprivrednu proizvodnju po svojim prirodnim svojstvima, obliku, položaju i veličini.\nTakođer, osobito vrijedno obradivo (P1) i vrijedno obradivo (P2) poljoprivredno zemljište izvan granica građevinskog područja ne može se koristiti u nepoljoprivredne svrhe osim:\na) kada nema niže vrijednoga poljoprivrednog zemljišta u neposrednoj blizini, što ne uključuje izgradnju igrališta za golf i samostalnih građevina solarnih elektrana\nb) kada je utvrđen interes Republike Hrvatske za izgradnju objekata koji se prema posebnim propisima grade izvan građevinskog područja\nc) pri gradnji poljoprivrednih građevina namijenjenih isključivo za poljoprivrednu djelatnost i preradu poljoprivrednih proizvoda uključivo sklopove obnovljivih izvora energije na tim građevinama\nd) za korištenje građevina koje su ozakonjene temeljem posebnog zakona.\nHrvatska agencija za poljoprivredu i hranu utvrđuje koje se poljoprivredno zemljište smatra osobito vrijedno obradivo (P1) i vrijedno obradivo (P2) poljoprivredno zemljište ako ima bitnih promjena u odnosu na postojeće stanje, odnosno pokazatelje na jednom širem području.\nOvo znači da se poljoprivredno zemljište kategorije P1 i P2 ne smije prenamijeniti već se na njemu mora obavljati poljoprivredna proizvodnja i slijedom toga na takva zemljišta ne može se dozvoliti postavljanje solara ili agrosunčanih elektrana."]
[15,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 35.","\" Više od 30 ha – najmanje četiri različite vrste (kulture) usjeva/nasada i/ili vrste uporabe poljoprivrednog zemljišta, pri čemu površina glavne kulture/glavna vrsta uporabe poljoprivrednog zemljišta, ne smije zauzimati više od 60 % poljoprivrednih površina, a tri glavne kulture zajedno/tri glavne vrste uporabe poljoprivrednog zemljišta, ne smiju zauzimati više od 90 % poljoprivrednih površina.\"\nAko želimo uvesti pravu bioraznolikost i držati se sjernica ZPP-a glavna kultura ne bi smjela prelaziti 50 % i s tim da kultura pojam označava zapravo kulturu bez prefikasa jara, silažna,ozima, itd..\nA tri glavne kulture ne praze 80 % je sasvim dovoljno. Pridonosi boljem planiranju, praćenju tržišta prije samih odabira kultura..","Primljeno na znanje","Na temelju članka 31. (a) Uredbe (EU) 2021/2115 države članice osiguravaju samo plaćanja za pokrivanje obveza koje nadilaze relevantne propisane zahtjeve upravljanja i GAEC standarde.\nStoga ova intervencija predstavlja pojačanu ambiciju (nadstandard) ranije zelene prakse raznolikost usjeva koja se primjenjivala samo na oraničnim površinama. Intenziviran (povećan) broj poljoprivrednih kultura u prostornoj plodosmjeni unutar obveza korisnika ove intervencije nadilazi minimalnu godišnju obvezu smjene kultura na oranicama propisanu u GAEC-u 7."]
[16,"STJEPAN GAŠPAROVIĆ","Članak 35.,\nIntervencija 31.02. Ekstenzivno gospodarenje pašnjacima","Nejasno je zašto bi država poticala ekstenzivno gospodaranje tj. mali broj stoke po jedinici površine na pašnjacima na kojima je moguć intenzivniji uzgoj stoke. \nRazumljivo je provoditi tu mjeru područjima kojima prijeti erozija, na pašnjacima za koje je interes slab i prijeti im zarastanje i na sličnim područjima na kojima postoji opravdani razlog za provedbu te mjere. \nMeđutim, provoditi tu mjeru posvuda je besmisleno. Pogotovo se to odnosi na pašnjake u državnom vlasništvu za koje, ako država ima opravdan razlog i dovoljno zainteresiranih korisnika, prilikom raspisivanja natječaja može odrediti poseban režim ispaše ili košenje bez potrebe za ulaganjem dodatnih sredstva u poticanje tog režima koji je štetan gospodarski, a u slučaju da je riječ o nitrofilnim pašnjacima s tradicionalno većim brojem grla, taj režim je štetan i ekološki i krajobrazno.","Primljeno na znanje","Travnjaci velike prirodne vrijednosti (TVPV) su tip poljoprivrednog zemljišta s velikim udjelom poluprirodne i prirodne vegetacije važne za očuvanje vrsta i stanišnih tipova ugroženih na nacionalnoj i europskoj razini. Poljoprivredna proizvodnja se uglavnom zasniva na poluprirodnim travnjacima (pašnjacima i košanicama), od kojih neki predstavljaju ugrožena staništa na razini Europe te su kao takvi uključeni u ekološku mrežu Natura 2000.\nIako travnjaci velike prirodne vrijednosti imaju nisku produktivnost, mogu se koristiti u ekstenzivnom uzgoju, naročito autohtonih pasmina koje su manje zahtjevne kad je riječ o hranidbi i dobro su prilagođene uzgoju na manje produktivnim travnjacima.\nPašnjačke površine značajno doprinose sekvestraciji ugljika te zbog toga zauzimaju važno mjesto u ublažavanju klimatskih promjena. Održavanje pašnjaka ispašom doprinosi opstanku karakterističnih krajobraza, očuvanju pašnjačke vegetacije te vrijednih staništa biljnih i životinjskih vrsta.\nRadi zaštite samih travnjaka propisan je pašni pritisak od maksimalno 1,0 UG/ha ovaca, koze, goveda i/ili kopitara, minimalni pašni pritisak je 0,3 UG/ha."]
[17,"STJEPAN GAŠPAROVIĆ","Članak 35.,\nIntervencija 31.02. Ekstenzivno gospodarenje pašnjacima","Poticanje ekstenzivnog gospodarenja pašnjacima od strane države pokazalo se vrlo pogubnim i štetnim za stočarstvo u mnogim krajevima na kojima je ispaša na pašnjacima tradicionalno intenzivna. Većinom je riječ o područjima veće gustoće naseljenosti.\nNaime, sve pašnjake u Slavonskoj posavini tradicionalno karakterizira visok intenzitet ispaše. \nOvom mjerom država potiče najlakomije i najljenije pojedince željne brze zarade da, prvenstveno od Hrvatskih voda, uzmu u zakup velike površine pašnjaka na njima praktički i ne drže stoku. Istovremeno kada se takvim ljudima daju i pašnjaci i izravne potpore visokog intenziteta (zbog kojih se i javljaju za pašnjake), stvarni stočari ostaju bez pašnjaka. \n\nOvu mjeru potrebno je u potpunosti ukinuti u svim područjima koje tradicionalno karakterizira ispaša visokim intenzitetom jer je kontraproduktivna i štetna.","Primljeno na znanje","Travnjaci velike prirodne vrijednosti (TVPV) su tip poljoprivrednog zemljišta s velikim udjelom poluprirodne i prirodne vegetacije važne za očuvanje vrsta i stanišnih tipova ugroženih na nacionalnoj i europskoj razini. Poljoprivredna proizvodnja se uglavnom zasniva na poluprirodnim travnjacima (pašnjacima i košanicama), od kojih neki predstavljaju ugrožena staništa na razini Europe te su kao takvi uključeni u ekološku mrežu Natura 2000.\nIako travnjaci velike prirodne vrijednosti imaju nisku produktivnost, mogu se koristiti u ekstenzivnom uzgoju, naročito autohtonih pasmina koje su manje zahtjevne kad je riječ o hranidbi i dobro su prilagođene uzgoju na manje produktivnim travnjacima.\nPašnjačke površine značajno doprinose sekvestraciji ugljika te zbog toga zauzimaju važno mjesto u ublažavanju klimatskih promjena. Održavanje pašnjaka ispašom doprinosi opstanku karakterističnih krajobraza, očuvanju pašnjačke vegetacije te vrijednih staništa biljnih i životinjskih vrsta.\nRadi zaštite samih travnjaka propisan je pašni pritisak od maksimalno 1,0 UG/ha ovaca, koze, goveda i/ili kopitara, minimalni pašni pritisak je 0,3 UG/ha."]
[18,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 38.","6) \"Rubni pojasevi mogu se kositi ili koristiti za ispašu, pod uvjetom da se vizualno razlikuju od poljoprivrednih kultura uz koje se nalaze te se na njima ne smiju primjenjivati pesticidi i gnojiva.\"\n\njeli to znači da možemo imati istu kulturu ali različitog vegetativnog razoja. npr Jaru i ozimu pšenicu?  \"vizualno razlikuju\"","Primljeno na znanje","Rubni pojasevi su površine na kojima se ne obavlja poljoprivredna proizvodnja, minimalne širine 5 m, smješteni na poljoprivrednim površinama ili se „naslanjaju“ na poljoprivredne površine u skladu sa stavkom 5. članka 38. Pravilnika."]
[19,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 40.","2) Za intervenciju se može koristiti kruti i/ili tekući stajski gnoj sa vlastite farme i/ili kupljen sa stočarskih farmi primijenjen od 1. siječnja do 31. prosinca godine zahtjeva.\n\nZašto se ne bi priznavao račun od prošle godine ako je \"sviježi\" stajnjak kupljen u 12 mj prošle godine da \"odstoji\" do proljeća kada se planira sljedeće godine aplicirati pred sjetvu jare kulture? \nMoguće je da farma se riješava velikih količina stajnjaka iz bilo kojeg razloga i da se stajnjak bolje isplati uzeti ekonomski za više godina u toj godini? Moguće je da i odležali stajnjak 2+ g je jedino adekvatan za podizanje nekih plantaža, npr stajnjak svinja ili slično a račun je limitirajući. Ne vidim smisao limitirati godinu izdavanja računa za ovu mjeru.","Primljeno na znanje","Predloženo je već obuhvaćeno Pravilnikom.\nStavak 2. članka 40. propisuje obvezu primjene gnoja u godini zahtjeva, a ne obvezu kupnje gnoja u godini zahtjeva. U slučaju da su analize stajskog gnoja napravljene nakon datuma primjene stajskog gnoja u godini zahtjeva, za izradu plana gnojidbe i primjenu stajskog gnoja, na temelju stavka 9. članka 41., prihvatljive su analize koje nisu starije od 1. siječnja 2025. godine."]
[20,"BELJE PLUS DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA PRIVREĐIVANJE U POLJODJELSTVU, PRERAĐIVAČKOJ INDUSTRIJI I PROMETU ROBA","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","Stavak 2) Dosadašnja praksa po uputama Agencije je bila uslikati obradu u jesen kao dokaz prevrtanja tla I obradu za sekundarni usjev. Kada je sad primjereno uslikati pokrivenost 70%? Misli li se na sekundarnu kulturu koju možemo uslikati kao dokaz nakon isteka 8 tjedana a prije unošenja u tlo zelene gnojidbe ?10) Hoće li biti prihvatljiva izobrazba u kalendarskoj 2026. ili se već na jesen 2025. moramo prijaviti na izobrazbu jer proizvodna godina počinje 1.10.2025?\n\nStavak 10) Hoće li biti prihvatljiva izobrazba u kalendarskoj 2026. ili se već na jesen 2025. moramo se prijaviti na izobrazbu jer proizvodna godina počinje 1.10.2025.?","Primljeno na znanje","Datum provođenja izobrazbe za uzorkovanje tla nije propisan, ali treba biti ispoštovana slijedivost postupaka odnosno aktivnosti koje provodi korisnik. U slučajevima kada uzorke tla uzima korisnik, izobrazbu za uzorkovanje tla treba završiti prije uzorkovanja tla\nObveza dostave geotagiranih fotografija za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla u intervenciji 31.06. Konzervacijska poljoprivreda se briše  ali i dalje ostaje kao opcija mogućnost koju korisnik može, a ne mora iskoristiti.  \nNovi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. će glasiti:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije."]
[21,"JOSIP MIHIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","(1) Korisnik je u obvezi posjedovati analizu tla napravljenu u proizvodnoj godini za svaku ARKOD parcelu na kojoj se primjenjuje stajski gnoj.\n\nDodati izmjenu koja bi glasila da svi poljoprivrednici ispod npr. 10ha rade analizu tla svakih 5 godina. Prevelik trošak je da mali proizvođač sa 6ha , raspodjeljenih u \n6 parcela radi analizu tla svake godine za svaku parcelu.","Nije prihvaćen","Trošak analize tla ušao je u izračun potpore. Ako se analiza tla ne provodi svake godine iznos potpore bi se morao smanjiti. \nPoljoprivrednici čije su ARKOD parcele manje od 1 ha mogu za svakih 10 ARKOD parcela napraviti analizu samo za najveću ARKOD parcelu, što je propisano u članku 41. stavku 2"]
[22,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 41.","(8) Ako su analize tla iz stavka 1. ovoga članka napravljene nakon datuma primjene stajskog gnoja u godini zahtjeva, za izradu plana gnojidbe i primjenu stajskog gnoja prihvatljive su analize tla koje nisu starije od 1. siječnja 2023. godine, u skladu s obvezama praćenja stanja tla iz propisa kojim se uređuje održavanje, zaštita i praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta\n\nAko imamo analizu tla i analizu stajnjaka od 2.1.2023 i želimo prijaviti mjeru na zahtjevu 2026, priznaje se račun stajnjaka iz 2026? Nije jasno poveznica nalize stajnjaka iz 2023 i stajnjaka iz 2026 g? Govorimo o količini stajnjaka od istog dobavaljača ili nije povezano?","Primljeno na znanje","Stavak 8. članka 41. Pravilnika propisuje da su za izradu plana gnojidbe i primjenu stajskog gnoja prihvatljive i  analize tla koje nisu starije od 1. siječnja 2023. godine, u skladu s obvezama praćenja stanja tla iz propisa kojim se uređuje održavanje, zaštita i praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta. Ova odredba je usklađena s člankom 28. Pravilnika o metodologiji za praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta (NN 47/2019) kojom se praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta u smislu ispitivanja plodnosti tla provodi na temelju analize tla na zahtjev korisnika, periodično najmanje svake četvrte godine. \nStavkom 5. članka 41. propisano je da je analizu stajskog gnoja potrebno napraviti svake godine zahtjeva za svaku vrstu i za svaku novokupljenu količinu gnoja.\nStavkom 9. članka 41. propisano je da ako su analize stajskog gnoja iz stavka 5. članka 41. napravljene nakon datuma primjene stajskog gnoja u godini zahtjeva, za izradu plana gnojidbe i primjenu stajskog gnoja prihvatljive su analize koje nisu starije od 1. siječnja 2025. godine. \nSijedom navedenog proizlazi da nisu prihvatljive analize stajnjaka iz 2023. godine budući analiza gnoja ne može biti starija od 1. siječnja 2025. \nStavkom 17. članka 41, propisano je da korisnik koji nema dovoljne količine stajskog gnoja ili nema proizvodnju vlastitog stajskog gnoja, dužan je do 31. prosinca u godini zahtjeva Agenciji za plaćanja dostaviti presliku računa i/ili drugi jednakovrijedni dokument o kupljenom stajskom gnoju iz kojeg je vidljiva količina kupljenog stajskog gnoja po vrstama stajskog gnoja navedenima u Tablici 16. iz Priloga 1. Pravilnika te MIBPG i naziv poljoprivrednika od kojeg je kupljen stajski gnoj. \nNadalje, korisnik treba do 31. prosinca godine zahtjeva dostaviti Agenciji za plaćanja analizu tla i analizu stajskog gnoja iz stavaka 1. i 5. ovoga članka te analize tla i analize stajskog gnoja iz stavaka 8. i 9. ovoga članka, račune za uzorkovanje tla od strane ovlaštenog ili referentnog laboratorija u slučaju da uzorke uzimaju ovlašteni laboratoriji ili referentni laboratorij, zajedno s preostalim računima i/ili jednakovrijednim dokumentima kako je propisano u stavku 23."]
[23,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 43.","\"(3) Korisnik uključen u ekološku proizvodnju koji uzgaja leguminoze za pčelinju pašu, košnju istih ne smije provoditi prije 1. kolovoza.\"\nSmatram da svaki vid proizvodnje legumonoza gdje se jasno vidi preko geotagirane fotografije pčelinja paša bi trebao biti obuhvaćen ovom mjerom. Kao odgovor na i ujedno i dokaz korištenja adekvatnog sadnog materijala i zaštite bilja. Pčele će doći ako proizvodnja im odgovora. Nije točno i nužno da ekološka proizvodnja jedino privlači pčele na pašu","Primljeno na znanje","Ovom mjerom obuhvaćene su sve vrste leguminoza navedene u tablici 2. Priloga 1. Pravilnika. \nZa leguminoze koje se uzgajaju u okviru ekološke proizvodnje, a koje korisnici uzgajaju za pčelinju pašu propisan je samo datum najranije košnje."]
[24,"SNJEŽANA ČOLAKOVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","Poštovani,\nIz prijedloga članka 45. stavka 2. treba brisati dio rečenice koji se odnosi na minimalnu obvezu pokrivenosti  tla zelenim pokrovom u proizvodnoj godini jer nije u skladu sa strateškim planom ZPP 2023.2027. , nema uporište u struci i znanosti, neizvediva je u većini agroekoloških uvjeta intenzivne biljne proizvodnje u Republici Hrvatskoj, odnosno značila bi isključenje velikog broja korisnika ove intervencije uslijed programskog razdoblja. Ovaj prijedlog umanjenja sa 80 %  na 70% ujedno je i dokaz da se mora korigirati Pravilnik iz 2025. godine jer je odredba neprovediva i također neutemeljena. \nTakođer se moram osvrnuti i na velika ulaganja u poljoprivrednu mehanizaciju za konzervacijsku obradu tla, što su mnoga gospodarstva i uložila  računajući na dodatni poticaj za navedenu eko shemu .  Smatram da nije u redu mijenjati pravilnik iz godine u godinu u jednom programskom razdoblju jer takva naknadna i neutemeljena  nametnuta pravila samo štete našoj daljnjoj proizvodnji i stvaraju nam nezamislive probleme i gubitke. \nSa štovanjem\nOPG Snježana Čolaković\nVALPOVO","Djelomično prihvaćen","U intervenciji 31.06. Konzervacijska poljoprivreda poljoprivrednici su dužni osigurati permanentnu pokrivenost tla oranične površine biljnim ostacima i/ili zelenim pokrovom, što je jedan od osnovnih principa konzervacijske poljoprivrede, a ovaj uvjet je bio propisan od početka provedbe Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. \nZbog velikog broja kršenja obveze uspostave sekundarnog usjeva, koji je često i zimski pokrovni usjev, kao i potrebe praćenja obveze permanentne pokrivenosti tla, u Pravilnik je unijeta odredba o minimalnoj pokrivenosti tla, uzimajući u obzir da se potpora dodjeljuje za gubitak prihoda i/ili povećane troškove proizvodnje, a najveći iznos potpore u izračunu troškova odnosi se upravo na uspostavu sekundarnog usjeva.\nPrema podacima Agencije za plaćanja, u 2023. godini nakon provedenih kontrola na terenu i administrativnih kontrola, uz korištenje satelitskih snimaka, 95 % prekršaja korisnika ove intervencije odnosilo se na sekundarne usjeve, koji su izostali nakon glavnog usjeva, a korisnici su ih bili obvezni uspostaviti prema odredbi članka 45. stavka 1. podstavka 2. Pravilnika.\nNovi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. glasi:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije.\nNaglašavamo da se Pravilnik donosi za svaku godinu jer, između ostaloga, propisuje i rokove za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva za tu godinu te se u isti, u slučaju potrebe, unose promjene s ciljem olakšavanja provedbe korisnicima."]
[25,"PREDRAG HORVAT","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","Poštovani, \n\nČlanak 45, stavak 2. novog Pravilnika, kojim se nalaže pokrivenost tla ZELENIM pokrovom 70% proizvodne godine je u praksi jako teško ostvariv, da ne kažem nemoguć. Uslijed klimatskih promjena čiji smo svjedoci svi mi proteklih godina bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom postaje sve veći izazov. Kada se svim elementarnim nepogodama koje nas zadnjih godina pogađaju pridodaju stalne izmjene Pravilnika (zadnji put u polovici proizvodne godine) to onda itekako „ubija“ volju da se nastavimo baviti ovim poslom. Kao neko ko prakticira konzervacijsku poljoprivredu ne samo zato da zadovoljim zakonsku normu i ostvarim pravo na poticaj, već sa istinskom željom i namjerom da poboljšam strukturu i kvalitet njiva koje obrađujem moram da uložim kritiku na spornu odrebu. Osim što iz nje nije potpuno jasno o kojem točno vremenskom periodu se radi i kako se on mjeri, nije objašnjeno na koji način da ostvarimo tu pokrivenost, nije objašnjeno koje su to biljne vrste koje bi prezimile zimu i ostale zelene u proljeće, a istovremeno zadovoljile zakonsku normu, nije objašnjeno šta će biti u slučaju suše pa kad pokrovni usjevi ne niknu ili niknu sa kašnjenjem (npr. ove godine je velika suša i moji postrni usjevi se nakon dva mjeseca od sjetve još uvjek bore sa nicanjem)… Sva ova i druga pitanja (ne želim namjerno da dužim) otvaraju mogućnost da se ovo pravilo tumači na različite načine što nas poljoprivrednike stavlja u veoma nepovoljan položaj. \n Poštovani, konzervacijska poljoprivreda ima puno svojih prednosti ali ima i mane, te za sobom vuče i određene probleme (zakorovljenost, štetnici i sl.). Strojevi za ovakvu obradu su skupi, a sama proizvodnja zahtjevna. Mi koji se njom bavimo činimo dobru stvar i za poljoprivredu i za ekologiju, ali ovakvim pravilima i potezima ona će u jednom trenutku postati neizvediva, nesvrsishodna i na kraju neisplativa u smislu da neće opravdati uloženo vrijeme, energiju, trud i sredstva.\n Stoga Vas molim da još jednom razmislite o ovome svemu i iz novog Pravilnika izbrišete sporni članak (odnosno samo tu jednu rečenicu) kako ne biste napravili više štete nego koristi i Vama i nama.\n\nSa štovanjem\nPredrag Horvat","Djelomično prihvaćen","U intervenciji 31.06. Konzervacijska poljoprivreda poljoprivrednici su dužni osigurati permanentnu pokrivenost tla oranične površine biljnim ostacima i/ili zelenim pokrovom, što je jedan od osnovnih principa konzervacijske poljoprivrede, a ovaj uvjet je bio propisan od početka provedbe Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. \nZbog velikog broja kršenja obveze uspostave sekundarnog usjeva, koji je često i zimski pokrovni usjev, kao i potrebe praćenja obveze permanentne pokrivenosti tla, u Pravilnik je unijeta odredba o minimalnoj pokrivenosti tla, uzimajući u obzir da se potpora dodjeljuje za gubitak prihoda i/ili povećane troškove proizvodnje, a najveći iznos potpore u izračunu troškova odnosi se upravo na uspostavu sekundarnog usjeva.\nPrema podacima Agencije za plaćanja, u 2023. godini nakon provedenih kontrola na terenu i administrativnih kontrola, uz korištenje satelitskih snimaka, 95 % prekršaja korisnika ove intervencije odnosilo se na sekundarne usjeve, koji su izostali nakon glavnog usjeva, a korisnici su ih bili obvezni uspostaviti prema odredbi članka 45. stavka 1. podstavka 2. Pravilnika.\nNovi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. glasi:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije.\nNaglašavamo da se Pravilnik donosi za svaku godinu jer, između ostaloga, propisuje i rokove za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva za tu godinu te se u isti, u slučaju potrebe, unose promjene s ciljem olakšavanja provedbe korisnicima.\nDodatno, na temelju provedenih analiza Monitoring sustava Agencije za plaćanja i podataka dobivenih putem satelita Sentinel za poljoprivredne parcele na istom geografskom području (parcele se nalaze u različitim dijelovima istočne Slavonije), izvršena je automatska procjena poljoprivrednih aktivnosti kojom je utvrđeno da su na analiziranim parcelama pojedini korisnici uspostavili sekundarni usjev i ispunili obvezu pokrivenosti tla dok drugi to nisu učinili iako se radi o poljoprivrednim površinama koje nisu udaljene jedna od druge više od 2000 metara. \nSlijedom navedenoga, nedostatak oborina odnosno suša, kod korisnika koji su uspostavili sekundarni usjev nije bio presudan faktor za uspostavu sekundarnog usjeva odnosno korisnici su koristili druge agrotehničke prakse i metode (vrijeme obrade, sjetve i sl.).\nEko shema 31.06. Konzervacijska poljoprivreda nova je intervencija. Ministarstvo je na mrežnim stranicama ruralni.razvoj.hr objavilo brošuru za korisnike pod nazivom „Kako ostvariti potporu unutar eko sheme 31.06 Konzervacijska poljoprivreda iz Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027.?“ sa svim relevantnim informacijama koje mogu biti korisne u provedbi ove eko sheme."]
[26,"KRISTIJAN TATAROVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","Članak 45. \n(1) Korisnik je prilikom provedbe intervencije obvezan provoditi prakse korisne za klimu i okoliš: \n– tijekom proizvodne godine provoditi reduciranu obradu tla, kojom se tlo ne prevrće i/ili izravnu sjetvu u neobrađeno tlo te aktivnost može zabilježiti geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije \n– provoditi minimalno dvopoljni plodored, odnosno na svakoj ARKOD parceli u godini zahtjeva uzgojiti glavni usjev i predusjev ili sekundarni usjev. \n– tijekom proizvodne godine potrebno je osigurati permanentnu pokrivenost tla oranične površine biljnim ostacima i/ili zelenim pokrovom \n– održavati oraničnu površinu od korovne vegetacije prema principima integrirane zaštite bilja uz obvezu primjene mehaničkih mjera. \n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno zelenim pokrovom ili žetvenim ostacima minimalno 80 % proizvodne godine. Obradu tla ako se provodi korisnik može obaviti maksimalno 30 dana prije sjetve usjeva.\n(3) Korisnik mora, u godini zahtjeva, završiti obveznu izobrazbu iz članka 33. stavka 4. ovoga Pravilnika. \n(4) Korisnik je dužan voditi evidenciju o provedbi poljoprivrednih praksi korisnih za klimu i okoliš, koje provodi za ovu intervenciju, u skladu sa člankom 32. ovoga Pravilnika.","Djelomično prihvaćen","Novi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. glasi:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije"]
[27,"POLJOPRIVREDNO PODUZEĆE ORAHOVICA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","''(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno zelenim pokrovom minimalno 70 % proizvodne godine, što mora zabilježiti geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije za potrebe dokazivanja pokrivenosti, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.''\n\n1. S obzirom da se pokrivenost površine jasno može utvrditi korištenjem istih materijala koji se koriste prilikom monitoringa, obaveza dostave geotagiranih fotografija je nepotrebna.\n2. Ukoliko se inzistiranje na dostavi geotagiranih fotografija zadrži, predlažemo da se propišu točni ''momenti'' u proizvodnoj godini koji se moraju zabilježiti geotagiranom fotografijom da proizvođačima ne bi promaknulo ono što će se smatrati bitnim tijekom kontrole.","Prihvaćen","Novi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. glasi\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije."]
[28,"JOVAN RADOMIROVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","Poštovani, autori i članovi radne skupine za izradu novog Pravilnika\n1.\n čl. 45., st. 2, brisati u cijelosti, st. 2 u čl. 45 nije postojao u prethodnim Pravilnicima ZPP-EU za period od 2023 do 2027. godine, NN 35/2023., NN157/2023., NN26/2024., itd.\nPrelaskom sa konvencionalne obrade tla (oranje) na konzervacijske sustave zahtjeva određenu nabavku i kupovinu adekvatnih strojeva i oruđa, što sam ja i učinio. Smatrao sam da je Pravilnik važeći za cijelo vrijeme programskog razdoblja ZPP-EU koji traje od 2023. do 2027. godine.\nPoštovani Vi donosite novi, po redu 5. Pravilnik za 4. proizvodnu godinu, za vrijeme programskog razdoblja ZPP-EU 2023. do 2027. godine. U čl. 45, st. 2 obveze korisnika nemoguće je ispuniti navedenim obvezama a ulaganje u kupovinu mehanizacije za prilagodbu postaje poslovni promašaj. Nametnute obveze u st. 2 čl. 45., ne zahtjeva niti podržava\nni agronomska struka kako je o predviđeno čl. 45., st 2.\n- Konzervacijska se poljoprivreda temelji na 3 osnovna postulata, odnosno podrazumijeva ispunjavanje 3 osnovna kriterija:\n- primjena minimalnog seta radnih zahvata obrade tla\n- trajna pokrivenost tla biljnim ostacima\n- plodored - pravilna rotacija usjeva s ciljem održavanja bioraznolikosti.\n            Konzervacijska obrada tla je osnova konzervacujske poljoprivrede, odnosno njen je temeljni sastavni segment. Definicija u svjetskim razmjerima, u EU i Hrvatskoj\n konzervacijska obrada tla predstavlja sustav obrade kod kojeg nakon svih radnih zahvata obrade tla i sjetve sljedećeg usjeva pokrivenost površine iznosi najmanje 30%,\n NN 22/2019 od 06.03.2019.\nst. 2 u čl. 45. u suprotnosti je sa st. 1 čl. 45.\nst. 2 u čl. 45 u suprotnosti je s čl. 32\nst. 2 u čl. 45. u suprotnosti je s st. 1. i st. 2. čl. 44.\nst. 2 u čl. 45. jedino nije u suprotnosti Vaše namjere našega uništenja\nKonzervacijska poljoprivreda je proizašla iz nužnosti kako bi se zaustavili degradacijski procesi na poljoprivrednim površinama i tlo revitaliziralo.\nAko znamo, a agronomska struka i znanost dokazali da je najveći učinak konzervacijske obrade tla iz godine u godinu u višegodišnjem nizu, poštovani, kako je moguće provoditi konzervacijsku poljoprivredu konzervacijskom obradom tla na svim oraničnim površinama upisanim u ARKOD sustav i sjetvom svih priznatih kultura iz Priloga 1, ako si u obvezi primjenjivati čl. 45 st 2.\nKonvencionalnom obradom tla - oranjem, tlo se degradira, a VI Vašim Pravilnicima degradirate i uništavate nas poljoprivrednike. Ne znam da li i naše kolege - poljoprivrednici iz Austrije, Francuske, Španjolske, Njemačke itd., proživljavaju ovakve šokove zbog donošenja novih Pravilnika, po 2 u toku jedne proizvodne godine, ili je kod njih Važeći jedan \nPravilnik za cijelo vrijeme programskog razdoblja, kako bi mogli dugoročno planirati i sjetvu i ulaganja za potrebe posla kojim se bave.\nVećini Vas imenovanih u radnu skupinu, dostavio sam mišljenje i komentara uvaženih agronomskih stručnjaka, čija je subspecijalnost i područje znanstvenog rada konzervacijska poljoprivreda i konzervacijska obrada tla.\n2.\nčl.45. st 1 podstavak 2 koji glasi: \n- provoditi minimalno dvopoljni plodored, odnosno na svakoj ARKOD parceli u godini Zahtjeva u godini glavnih usjeva uzgajati sekundarne usjeve, \nBRISATI: \"provoditi minimalno dvopoljni plodored\" jer je u suprotnosti obveznog uzgoja dvije kulture, tj. primarne (glavne) i sekundarne (postrne).\nDefinicija i pojašnjenje \"dvopoljni plodored\" je :\n - sustav uzgoja usjeva na dvije parcele ili dvije polovice imanja, gdje se jedna parcela odmara ili zasijava drugom kulturom, dok se na drugoj uzgaja žitarica, poput pšenice, raži, itd., te se sljedeće godine te parcele zamjenjuju.\nOvaj sistem i izmjene usjeva (plodored) s dvije parcele uspostavlja ravnotežu u tlu i zamjenjuje biološku ravnotežu u prirodnom okruženja, što dovodi do boljeg prinosa. Ključni elementi dvopoljnog plodoreda:\n- vremenska izmjena (plodosmjena) itd.\n- prostorna izmjena (plodosmjena - rotacija) itd.\n- odmor zemljišta (ugar) itd.\n S poštovanjem, L.P.\nJovan Radomirović,\nA.Dobrokes 9\n31300 Bolman\nmob. 098 903 28 94","Nije prihvaćen","U intervenciji 31.06. Konzervacijska poljoprivreda poljoprivrednici su dužni nakon svih radnih zahvata osigurati permanentnu pokrivenost tla oranične površine biljnim ostacima i/ili zelenim pokrovom što je jedan od osnovnih principa konzervacijske poljoprivrede, a ovaj uvjet je bio propisan od početka provedbe Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027. \nZbog velikog broja kršenja obveze uspostave sekundarnog usjeva, koji je često i zimski pokrovni usjev, kao i potrebe praćenja obveze permanentne pokrivenosti tla, u Pravilnik je unijeta odredba o minimalnoj pokrivenosti tla, uzimajući u obzir da se potpora dodjeljuje za gubitak prihoda i/ili povećane troškove proizvodnje, a najveći iznos potpore u izračunu troškova odnosi se upravo na uspostavu sekundarnog usjeva. Dosadašnji rezultati Monitoring sustava pokazuju kako velik broj poljoprivrednih gospodarstva s istočnog dijela Hrvatske provodi poljoprivredne prakse na  odgovarajući način te uspješno ispunjavaju uvjete propisane u konzervacijskoj poljoprivredi.\nPravilnik se donosi za svaku godinu jer, između ostaloga propisuje i rokove za podnošenje Jedinstvenog zahtjeva za tu godinu te se u isti, u slučaju potrebe, unose promjene s ciljem olakšavanja provedbe korisnicima. \nEko sheme, a među njima i konzervacijska poljoprivreda su jednogodišnje klimatsko okolišne intervencije unutar izravnih plaćanja na koje se korisnici dobrovoljno obvezuju."]
[29,"BOJAN STIPEŠEVIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","Poštovani predlagatelji Pravilnika,\numjesto predloženog teksta Članka 45 stavka 2:\n\"(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno zelenim pokrovom minimalno 70 % proizvodne godine, što mora zabilježiti geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije za potrebe dokazivanja pokrivenosti, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\"\n predlažem promjenu u \n\"(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim, postrnim...) minimalno 50 % proizvodne godine, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\"\nObrazloženje: \nUkoliko se ostavi tekst \"zeleni pokrov\", može doći do nedoumice i farmera i inspektora što je to, dok definicijom \"usjevi (glavni, sekundarni, postrni...)\" ovakvu nedoumicu rješavamo na razumni način, tim više što se od \"zelenog pokrova\" po naravi stvari očekuje da bude non-stop zelen, a što je u suprotnosti s biološkom stvarnošću (i \"najzelenija\" biljka/usjev, kad tad počinje sazrijevati/venuti i gubiti zelenu boju). Također, u uvjetima naše poljoprivrede, već više godina se događa, uslijed globalnog zatopljenja, povišenja temperatura i smanjenja oborina tijekom vegetacije, ubrzavanje vegetacije i ranije sazrijevanje, napose usjeva iz porodice trava (žitarice, kukuruz, sirak...), a također i sve češće suše, koje onemogućuju stalno \"zelenilo\" koje se od predlagatelja ovog Pravilnika očekuje \"na papiru\", te je već u zadnje dvije sezone, kod korisnika ove Intervencije,  zabilježen niz slučajeva kad \"zelenilo\" nije bilo moguće uslijed više sile, unatoč poštovanju svih (dokazivih) agrotehničkih mjera (npr. posije se nakon žetve pšenice u lipnju pokrovni usjev, a koji ne može niknuti dok ne padne neka kiša, koja se dogodi tek početkom rujna, što tek onda izazove nicanje pokrovnog usjeva; u tom slučaju, farmer je poduzeo sve i uložio sve što se od njega zahtijeva, no, u opasnosti je da mu se uskrati poticaj jer je \"izgubio\" dodatna dva mjeseca \"zelenila\" bez njegove krivice. Stoga, da se izbjegne stavljanje dodatnih članaka Pravilnika za reguliranje nemogućnosti ispunjenja uvjeta uslijed \"više sile\", smatram da je razumno smanjiti zahtjev \"zelene\" pokrivenosti na 50% proizvodne godine, a što je, i uslijed bioloških i klimatskih razloga, primjerenije za naše \"novo (ne)normalno\" podneblje.\nNe treba niti smetnuti s uma da većina znanstvene literature, a tako i široko usvojene prakse u provođenju konzervacijske/regenerativne poljoprivrede, napose za semiaridne krajeve, često naglašava da nema \"recepta za sve\", nego da svaki farmer za svako tlo i plodored mora naći svoju najbolju kombinaciju plodoreda/žetvenih ostataka/pokrovnih usjeva za postizanje konzervacijskih ciljeva, stoga bih i Predlagaču ovog zakona preporučio što sveobuhvatnije kriterije u koje se svatko tko se želi baviti konzervacijskom poljoprivredom može uklopiti bez problema. \nNadalje, u potpunosti bih izbacio ovdje dio vezan za geotagirane \"dokaze\", te sam mišljenja da ih već \"pokriva\" definicija u stavku 4, a koja se poziva na članak 32 ovog Pravilnika, koji već dovoljno uređuje ovu materiju, a u tom, 32. članku, može se dodatno definirati što se mora a što se može zahtijevati kao geotagirani \"dokaz\" (pa se tamo može npr. predložiti da se za kontrolu pokrivenosti tla uvede periodičnost ovog zadatka, npr svaka tri mjeseca...).\n\nSa štovanjem,\nprof. dr. sc. Bojan Stipešević\nFakultet agrobiotehničkih znanosti Osijek","Djelomično prihvaćen","Novi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. će glasiti:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije.\nPrijedlog o smanjenju postotka pokrivenosti tla na 50 % ne može se prihvatiti jer se u tom slučaju   50 % pokrivenosti može odnosi samo na glavnu kulturu. 50% proizvodne godine je 6,75 mj. odnosno 7 mj. Kultura pšenica ozima na površini bude 8. mjeseci, kukuruz oko 6 mjeseci, uljana repica oko 9 mj.\nIsto tako, na temelju provedenih analiza Monitoring sustava Agencije za plaćanja i podataka dobivenih putem satelita Sentinel za poljoprivredne parcele na istom geografskom području (parcele se nalaze u različitim dijelovima istočne Slavonije), izvršena je  automatska procjena poljoprivrednih aktivnosti  kojom je utvrđeno da su na analiziranim parcelama pojedini korisnici uspostavili sekundarni usjev i ispunili obvezu pokrivenosti tla dok drugi to nisu učinili iako se radi o poljoprivrednim površinama koje nisu udaljene jedna od druge više od 2000 metara.\nSlijedom navedenoga, nedostatak oborina odnosno suša, kod korisnika koji su uspostavili sekundarni usjev nije bio presudan faktor za uspostavu sekundarnog usjeva jer su korisnici koristili druge agrotehničke prakse i metode (vrijeme obrade, sjetve i sl.)."]
[30,"DOMAGOJ TRLIN","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","U stavku (1) navodi se da korisnik MOŽE aktivnost zabilježiti geotagiranom fotografijom, dok u stavku (2) piše kako se permanentna pokrivenost tla MORA dokazati geotagiranom fotografijom. Molim da se obrati pozornost na to i pojasni u tekstu. Ne vidim razloga zašto se permanentna pokrivenost tla ne može dokazati satelitskim snimkama isto kao i aktivnost obrade tla?\nNadalje, pojam sekundarnih usjeva koji se spominje u stavku (1) nije dovoljan jer označava samo postrne usjeve koji se siju nakon glavnog usjeva (u praksi to su usjevi nakon žetve žitarica ili uljane repice). Što ako netko želi uzgajati kukuruz ili soju u koristeći pritom eko shemu konzervacijska poljoprivreda? U tom slučaju korisnik mora sijati pokrovni usjev koji bi stajao na parceli do proljeća prije sjetve glavnog usjeva, ako želi imati dvopoljni plodored unutar proizvodne godine. Predlažem da se dio stavka (1) zato izmjeni te da glasi \"-provoditi minimalno dvopoljni plodored, odnosno na svakoj ARKOD parceli u godini zahtjeva prije ili nakon glavnih usjeva uzgajati pokrovne ili postrne usjeve\" jer na kraju krajeva tako je i predviđeno u Agronet-u prilikom ispunjavanja zahtjeva za potpore. Pritom, treba naglasiti kako je puno zahtjevnije uzgojiti kvalitetan pokrovni usjev, a naročito nakon njega uspješno i kvalitetno posijati glavnu kulturu (kukuruz, soju ili suncokret). Zato bi bilo dobro razdvojiti ova dva pojma te dodatno povećati naknadu (barem za 40 %) onim poljoprivrednicima koji siju pokrovne (zimske) usjeve.","Djelomično prihvaćen","Stavak 1. članka 45. propisuje da aktivnost reducirane obrade tla, kojom se tlo ne prevrće i/ili se provodi izravna sjetvu u neobrađeno tlo korisnik može zabilježiti geotagiranom fotografijom koju dostavlja Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije. \nObveza dostave geotagiranih fotografija za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla se briše, ali i dalje ostaje kao opcija i mogućnost koju korisnik može, a ne mora iskoristiti.\nNovi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. će glasiti:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije.\nObveza da se na svakoj ARKOD parceli u godini zahtjeva nakon glavnih usjeva uzgajaju sekundarni usjevi propisana je Strateškim planom ZPP RH 2023.-2027. i ne može se mijenjati bez izmjena Strateškog plana."]
[31,"JOSIP ŠPOLJAR","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","\"– provoditi minimalno dvopoljni plodored, odnosno na svakoj ARKOD parceli u godini zahtjeva nakon glavnih usjeva uzgajati sekundarne usjeve\"\n\n-u godini kada je glavni usjev kultura žitarica nije problem na istoj parceli postrno sijati sekundarni usjev te na taj način zadoviljiti zakonske odredbe, no međutim ukoliko je u proizvodnoj godini na parceli glavni usjev proljetna kultura poput kukuruza, soje, suncokreta ili šećerne repe, sijanje sekundarnih usjeva je praktički nemoguće jer glavne kulture zauzimaju cijelu vegetacijsku sezonu....\n-u praksi u plodoredu nakon tih kultura najčešće idu žitarice, koje se siju odmah po skidanju glavnog usjeva, no žitarice su u tom slučaju glavni usjev za slijedeću proizvodnu godinu, a ne sekundarni usjev u istoj proizvodnoj godini. \n-drugi je slučaj kada se nakon kukuruza sije npr soja ili suncokret, ili nakon soje kukuruz, u tom slučaju da bi se zadovoljile zakonske odredbe forsira se sijanje nekakvih sekundarnih usjeva koji se trebaju sijati po skidanju glavnih usjeva a to znači u 10 ili 11 mjesecu, a skidati sa polja prije sijanja  glavnog usjeva u proljeće iduće godine. pri tome se pretpostavlja da će taj usjev niknuti vegetirati i rasti tokom zimskih mjeseci kada ništa ne raste. Sijanje takvih usjeva samo da bi se zadovoljile zakonske odredbe ne samo da nema nikakvog agronomskog i proizvodnog opravdanja već je i štetno jer sama proizvodnja tih usjeva zahtjeva ulaganja te nekoliko prohoda mehanizacijom kako bi se takav usjev u jesen  zasijao te u proljeće uništio  kako bi se mogao zasijati novi. Takav usjev ukoliko uopće nikne i nešto izraste, u proljeće predstavlja korov te je opet potrebno i nekoliko prohoda mehanizacijom ili prskanje totalnim herbicidom kako bi se nakon njega mogao zasijati novi. bilo kakva korist od sijanja sekundarnih usjeva u tom slučaju u potpunosti izostaje te šteta i trošak prevladava korist. Za razliku od sekundarnih usjeva poslije žitarica koji pružaju veću korist nego štetu.\n-prolazak oruđima za konzervacijsku obradu nakon skidanja kukuruza ili soje i ostavljanje tako obrađenog polja prekrivenog biljnim ostacima tjekom zime  do proljeća trebalo bi biti dostatno za zadovoljavanje zakonskih odredbi, a omogućilo bi racionalnu proizvodnju uz konzervacijsku obradu tla.\n-zadovoljavanje poštivanja plodoreda ne može se gledati kroz jednu proizvodnu godinu, jer ne ostavljaju sve glavne kulture mogućnost sijanja sekundarnih usjeva. ukoliko netko ima na polju zasijan kukuruz poslije njega sije pšenicu ili ječam opet kao glavni usjev, a nakon toga zelenu gnojidbu ili postrnu soju kao sekundarni usjev, a nakon toga najčešće zemljište ostavlja za proljetnu sjetvu kukuruza suncokreta ili soje, što znači da je u dvije godine moguće zasijati maksimalno 3 usjeva a ne 4 kako zakon nalaže, te stoga iako korisnik uistinu prakticira konzervacijsku ubradu, ne zadovoljava zahtjeve za ostvarivanje potpora.\nstoga je ovaj stavak potrebno preoblikovati na način da je sijanje sekundarnih usjeva i provođenje dvopoljnog plodoreda potrebno samo ukoliko je glavni usjev jesenska kultura, žitarica ili uljana repica, a ukoliko je glavni usjev proljetna kultura tada je dovoljno osigurati pokrivenost biljnim ostacima tijekom zime do iduće sjetve.","Nije prihvaćen","Sekundarni usjev u jednoj godini može biti glavni usjev u sljedećoj godini u Jedinstvenom zahtjevu. Upotreba pokrovnih usjeva dio je konzervacijske poljoprivrede i konzervacijskog sustava obrade tla, a pokrovni usjevi koriste se i u suzbijanju korova kao mrtvi i živi malčevi. Kao sekundarni usjev može se posijati jedna vrsta ili smjesa (mješavina) različitih vrsta.\nPrema vremenu sjetve mogu biti:\n-Postrni usjevi (siju se nakon žetve, tijekom kasnog ljeta/rane jeseni) i\n-Pokrovni sekundarni usjevi (sjetva tijekom jeseni, ostaju tijekom zime na tlu).\nPokrovni usjevi i siderati uzgajaju se s ciljem formiranja, poboljšanja i održavanja povoljne strukture tla, boljeg vodnog, zračnog i toplinskog režima, povećanja biogenosti tla (mikrobiološke aktivnosti), sprječavanja erozije, pojave korova, kao i bolje opskrbe biljaka dušikom, fosforom i mikroelementima. Pokrovni usjevi i siderati unose u tlo svježu organsku tvar iz koje se postupno oslobađa dušik."]
[32,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 45.","\"(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno zelenim pokrovom minimalno 70 % proizvodne godine, što mora zabilježiti geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije za potrebe dokazivanja pokrivenosti, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\"\n\nkoja je metodologija računanja ovih min 70 % pokrivenosti..\n1. 70 % od ukupnih dana provodenih u proizvodnoj godini?\n2. 70 % od dana za koje sentinel je osigurao \"adekvatne slike\" kada odfiltriramo oblačne dane?\n3. Što kada nadzor utvrdi na terenu da npr nije vidljiv u tom trenutku sekundarni usjev ( 10/11 mj kasna žeta na zapadu, usijana kultura ili direktna sjetva, sve u nicanju) kako onda korisnik ove mjere dokazuje svoju stranu priče? Recimo da je sve po pravilniku ali nadzor u tom trtenutku drugačije utvrdi. Priznaje li se kao argumentacija u žalbi monitoring drugog sustava nadzor, odnosno druge sentinel snimke providera koji nisu baza Kopernikus?\npreviše ovdje ima nejasnih stvari pa bi bilo dobro kroz dopunu objasniti samo ovih 70 % detaljnio za korisnike","Djelomično prihvaćen","U proizvodnoj godini (od 15. kolovoza prethodne godine do 1. listopada tekuće godine) pratilo se u kojem vremenskom periodu (ukupni broj dana) je vidljiva vegetacija na parceli (prisutnost predkulture, prisutnost glavne i sekundarne kulture na parceli) na način da bi NDVI vrijednosti (eng. Normalized Difference Vegetation Index) u tom periodu trebale biti od 0,3 do 1, vrijednosti koje pokazuju prisutnost vegetacije, odnosno biljaka na parceli. Putem geotagirane fotografije (GTF) korisnik može dokazati provedbu aktivnosti. \nObveza permanentne pokrivenosti tla propisat će se za 2026. kalendarsku godinu (godinu zahtjeva, umjesto za proizvodnu godinu), kako bi se olakšala provedba korisnicima i uskladila odredba uspostave glavnog i sekundarnog usjeva (u godini zahtjeva) s odredbom o permanentnoj pokrivenosti tla. \nNovi tekst u članku 45. stavcima 2. i 3. će glasiti:\n(2) Permanentnu pokrivenost tla korisnik osigurava na način da tlo bude pokriveno usjevima (glavnim, sekundarnim ili postrnim) minimalno 70 % godine zahtjeva, a ostatak perioda, prilikom pripreme za uspostavu glavne odnosno sekundarne/postrne kulture, tlo mora biti pokriveno zelenim ili suhim ostacima biljke nakon žetve/berbe prethodne kulture.\n(3) Za potrebe dokazivanja pokrivenosti tla iz stavka 2. ovoga članka korisnik može zabilježiti uspostavu glavnog i sekundarnog usjeva geotagiranom fotografijom i dostaviti Agenciji za plaćanja putem AgroGTF aplikacije."]
[33,"HRVATSKI PČELARSKI SAVEZ","PRAVILNIK,\nČlanak 47.","Poštovani,\nHrvatski pčelarski savez zajedno s predstavnicima stočara inicira i traži izmjene predmetnog Pravilnika gdje su sve strane na sastanku održanom 17. rujna 2025. u\nJavnoj ustanovi „Park Prirode Lonjsko Polję\" suglasne da košnja invazivnih vrsta ne bi trebala započeti prije 15. kolovoza tekuće godine radi biljke Metvice (lat. Mentha pulegium) koja je vrlo važna medonosna biljka čija se cvatnja proteže od početka 7. mjeseca do kraja 8. mjeseca na području Parka prirode Lonjsko polje, ali i drugih pašnjaka na području RH na kojima ima stanište.\nKošnjom nastaje vrlo velika šteta na medonosnom potencijalu kao i gubitak vrlo važne paše za tamošnje oprašivače za koje nema alternativne paše u to doba godine.\nNavodimo sporni članak 47., stavak 7 u kojem tražimo izmjenu spornog datuma uklanjanja do 1. kolovoza i predlažemo da se uklanjanje ne smije izvršiti prije 15. kolovoza tekuće godine na dijelovima pašnjaka gdje raste biljka metvica:\n,„Ako se travnjak održava napasivanjem, potrebno je ručno odstranjivati nadzemni drvenasti dio pojedinačnih biljaka Amorpha fruticosa (čivitnjača), a u slučaju gustog sklopa biljaka Asclepias syriaca L. (prava svilenica), Xanthium spinosum L. (trnovita dikica, čičak), Xanthium\nstrumarium L. ssp. italicum (Moretti) D.L. (obalna dikica) dozvoljeno je njihovo mehaničko uklanjanje (ručnim alatima ili strojno-strižnim kosilicama, rotacijskim kosilicama i/ili malčiranjem), najkasnije do 1. kolovoza.\"\nPrijedlog za izmjenu:\n,,Ako se travnjak održava napasivanjem, potrebno je ručno odstranjivati nadzemni drvenasti dio pojedinačnih biljaka Amorpha fruticosa (čivitnjača), a u slučaju gustog sklopa biljaka Asclepias syriaca L. (prava svilenica), Xanthium spinosum L. (trnovita dikica, čičak), Xanthiuт\nstrumarium L. ssp. italicum (Moretti) D.L. (obalna dikica) dozvoljeno je njihovo mehaničko uklanjanje (ručnim alatima ili strojno-strižnim kosilicama, rotacijskim kosilicama i/ili malčiranjem), najkasnije do 1. rujna, osim na dijelovima pašnjaka gdje raste biljka metvica, uklanjanje invazivnih stranih vrsta dozvoljeno je nakon 15. kolovoza.\"\nNadamo se da ćete prihvatiti našu inicijativu i napraviti izmjene u navedenom članku.\nPredstavnici zajedničkih pašnjaka suglasni sa izmjenom:\n1. Predstavnik Gračanskog polja Miško Sklempe  \n2. Predstavnik Repušničkog polja Darko Vrban \n3. Predstavnik Osekovskog polja Zdravko Kabić\n4. Predstavnik Mokrog polja Damir Ilčić\n5. Predstavnici Lonjskog polja Martina Mišić i Željko Strmić\n\nHRVATSKI PČELARSKI SAVEZ\nPREDSJEDNIK\nDražen Kocet ing. stroj.","Nije prihvaćen","Za intervenciju 31.07. Očuvanje TVPV propisano je minimalno održavanje košnjom ili malčiranjem, pri čemu prva košnja ili malčiranje treba biti obavljeno do 15. rujna za poljoprivredne površine pod trajnim travnjacima, evidentirane u ARKOD-u kao livade, pašnjaci ili krški pašnjaci. Vrijeme košnje je fleksibilno unutar propisanog razdoblja provedbe košnje i može se prilagoditi stanju na terenu.\nRazdoblje za uništavanje invazivnih vrsta kako je propisano u stavku 7. članka 47. propisano je s ciljem pravovremenog uništavanja invazivnih vrsta prije ulaska u generativnu fazu, odnosno stvaranja sjemena, kako bi se spriječilo njihovo širenje.\nOdredbe kao takve su propisane u Strateškom planu ZPP RH 2023.-2027. i bez izmjena istog ne mogu se mijenjati ni u Pravilniku."]
[34,"HRVATSKI SAVEZ UZGAJIVAČA OVACA I KOZA","PRAVILNIK,\nČlanak 55.","Pozdravljamo značajno pojednostavljenje kriterija prhvatljivosti grla na način kako je opisano u stavkama 1 i 2 ovog članka, budući da držimo da su (uz nizak iznos potpore po grlu) preveliki administrativni zahtjevi prema uzgajivačima razlog zašto je značajno smanjena iskoristivost ove potpore.\n\nTakođer, predlažemo izmjenu stavaka 3 i 4 na sljedeći način:\n(3) Grla iz stavka 2. ovoga članka u godini podnošenja zahtjeva moraju biti prisutna na poljoprivrednom gospodarstvu korisnika na dan 31. prosinca.\n(4) Grla iz stavka 2. ovoga članka u godini podnošenja zahtjeva moraju biti stara najmanje 10 mjeseci na dan 31. prosinca.\nObrazloženje: Na ovaj način bi uzgajivači mogli ostvariti potporu i za veći broj grla koja su rođena u godini podnošenja zahtjeva, a ostavljena su za daljnji rasplod, što bi svakako bilo od pomoći uzgajivačima u sektoru koji je opterećen čitavim nizom problema.\n\nPo pitanju stavaka 8, 9 i 10 ovoga članka izražavamo nezadovoljstvo s predloženim iznosima po ovci/kozi budući da izmjena dosadašnjeg ciljanog iznosa od 8 na 10 eura ne predstavlja značajnije povećane iznosa i neće poticajno utjecati na korištenje ove potpore niti na uklanjanje bilo kojeg od problema koji su prisutni u sektoru ovčarstva i kozarstva. Savez je napravio analizu proizvodno vezane potpore za ovce i koze u drugim državama članicama (DČ) u EU i došao do zaključka da veći broj DČ ima ovu vrstu potpore te da su ciljani iznosi značajno veći od ovdje predloženih 10 eura i daleko primjereniji financijskim parametrima koji prate ovčarsku i kozarsku proizvodnju (ulazni troškovi i cijena proizvoda). Tako napr po državama članicama dodjeljuju  su slijedeći planirani  iznosi za PVP ovaca i koza: Češka 20,83 €; Njemačka 34,83 €; Estonija 28 €; Grčka 12 €, Španjolska 14,46 €; Francuska 22,70 €; Italija 23,09 €; Mađarka 28,42 €; Malta 25 €, Portugal 21 €, Rumunjska 20 €, Slovenija 18,50 € itd. \nStoga temeljem svega iznesenog, predlažemo definiranje stavaka 8, 9 i 10 na sljedeći način:\n(8) Planirani jedinični iznos potpore dodjeljuje se po utvrđenom grlu, a ovisi o broju zaprimljenih zahtjeva i broju utvrđenih grla. Planirani jedinični iznos potpore je 20,00 EUR/utvrđenom grlu.\n(9) U slučaju većeg broja utvrđenih grla, planirani jedinični iznos potpore može biti umanjen za najviše 20 %, pri čemu minimalni iznos potpore može iznositi 16,00 EUR/utvrđenom grlu.\n(10) U slučaju manjeg broja utvrđenih grla planirani jedinični iznos potpore može biti uvećan za najviše 40%, pri čemu maksimalni iznos potpore može iznositi 28,00 EUR/utvrđenom grlu.","Primljeno na znanje","Izmjene uvjeta prihvatljivosti navedenih u ovom članku poslane su na odobrenje Europskoj komisiji u sklopu 3. izmjena Strateškog plana ZPP RH 2023.-2027., a prethodno su u procesu neformalnih konzultacija odobrene od strane Europske komisije, stoga u ovom trenutku nije moguća izmjena uvjeta prihvatljivosti. \nTakođer, tijekom neformalnih konzultacija s Europskom komisijom za intervenciju 32.04. inicijalno je predloženo povećanje planiranog jediničnog iznosa sa 8,00 na 10,00 EUR, minimalnog jediničnog iznosa sa 7,20 na 8,00 EUR te maksimalnog jediničnog iznosa sa 9,60 na 22,50 EUR, uz usporedbu jediničnih iznosa kod drugih država članica. U skladu s očitovanjem Europske komisije, usporedba planiranih jediničnih iznosa u drugim državama članicama nije primjenjiva. Planirane jedinične iznose potrebno je utvrditi u svjetlu dodatnih potreba za prihodima ciljanog sektora u državi članici. Takve potrebe nisu iste u svim državama članicama (npr. različite tržišne cijene, troškovi ulaganja, strategija podrške itd.). Inicijalni prijedlog povećanja maksimalnog jediničnog iznosa u odnosu na planirani jedinični iznos od 120% bilo je potrebno umanjiti na prihvatljivo i opravdano odstupanje do najviše 40%."]
[35,"DARIO GETO","PRAVILNIK,\nČlanak 55.","ovim člankom se uzgajivaći koza stavljaju u nepovoljniji položaj od ovčara jer se ovce janje tri mjeseca ranije i na dan podnošenja zahtjeva se jarice buduće koze neće još ni roditi tako da do 31 10. neće biti stare 10 mjeseci,a uzgajivaći ovaca će imati ženske šilježice stare 10 mjeseci.Također me je strah pošto se potpora zove proizvodno vezana potpora da ovaj dio gdje nema  više obaveze proizvodnje jarića/janjića ( barem 0,2 po životinji) će biti problematično u očima EU.Još je gore davanje proizvodno vezane potpore za šilježice od 10 mjeseci koje ne mogu proizvesti niti janje niti mlijeko.Strah me je da ćemo morati vraćati potporu.Također držanje do 31.10. je upitno jer će netko kupiti ovce 30.10. i nakon jedan dan dobiti potporu i već 02.11. ih može prodati,izvesti zaklati!!! hvala","Primljeno na znanje","U skladu sa Strateškim planom ZPP RH 2023.-2027. ostaje uvjet prihvatljivosti:\n„Broj prihvatljivih grla za potporu jednak je u JRDŽ prijavljenom broju janjenja/jarenja u godini podnošenja zahtjeva, a koji ne smije biti veći od broja grla za koja je podnesen zahtjev za potporu.“\nIsto će se uvrstiti u predmetni Pravilnik prije njegove objave u „Narodnim novinama“."]
[36,"STJEPAN GAŠPAROVIĆ","PRAVILNIK,\nOPERACIJA 70.02.01. Zaštita ptice kosca (Crex crex) (ZK)","Davati ikakva sredstva za ovu mjeru na pašnjacima u vlasništvu RH je besmisleno. Mjeru je smisleno primjenjivati samo na pašnjacima u privatnom vlasništvu.\nNaime, prilikom raspisivanja natječaja za pašnjake u državnom vlasništvu moguće je propisati uvjete korištenja koji su obvezni za svakoga tko se na natječaj javlja. Nema potrebe za novčanim stimulacijama. \n\nDati nekome u zakup pašnjak bez ikakvih uvjeta, a zatim ga novčano visokim iznosima poticati na kakvo činjenje je neodgovorno rasipanje državnog novca kojim se neopravdano bogate zakupnici velikih površina državnih pašnjaka na kojima gotovo i nema stoke.","Nije prihvaćen","Smisao ove intervencije je, kao što joj i naziv kaže, očuvanje bioraznolikosti i okoliša, neovisno o vlasništvu zemljišta, a intervencija je dobrovoljna za korisnike.\nOsim toga, davanje u zakup pašnjaka u vlasništvu Republike Hrvatske za potrebe pašarenja uvjetovano je posjedovanjem životinja."]
[37,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 90.","\"Poljoprivredno zemljište na kojem se provodi poljoprivredna proizvodnja evidentirano je u ARKOD sustavu kao oranica, minimalne površine 1 ha\"\n\nSmatram da ako gledamo velični arkod parcela  na zapadu ova površina bi trebala biti manja. U toj regiji ima dosta i prozvođača povrća koji travne i cvjetne trake koriste kao biloške mamce za inskete odnosno kao repentne površine i ovdje su na taj način zakinuti. \nPrijedlog je da kod bar proizvođača povrća ovaj prag minimalne površine se smanji na 0,5 ha. Dokaz je da proizvođač proizvodio za prethodnu godinu povrće ili je krenuo sa uspostavom traka na zahtjevu 2025g a prvi put uzgaja povrće u 2026 godini","Nije prihvaćen","Svrha provedbe ove operacije je da se na velikim parcelama na kojima se proizvodi mono kultura uspostavi pojas za povećanje bioraznolikosti (pčele i ostale oprašivače, ptice...) i iz tog razloga je minimalna površina parcele na kojoj se operacija može provoditi 1 ha."]
[38,"JOSIP MIHIĆ","PRAVILNIK,\nČlanak 91.","2. ako korisnik uspostavlja cvjetnu traku: svake druge godine uz rub parcele treba posijati traku široku najmanje 5 m i dugu najmanje 100 m koja se ne smije koristiti kao put ili prolaz, traka može zauzimati najviše 30 % površine ARKOD parcele\n\n\nZnači po ovome samo velike parcele dolaze u obzir?\nZnači ja nemam praktički oranice gdje bih mogao ovu mjeru prijaviti, iz razloga što nemam nijednu oranicu dužine 100m.\n\n\nOvo treba pojasniti bolje ako ne razumijemo dobro, ili korigirati uvjet na način da se gleda u postotku, pa da svi ravnopravno mogu koristiti ovu mjeru,\n\nNpr.\n\nMinimalno 20% površine od ukupne veličine arkod parcele, uz sjetvu rubovima  parcela, ne manje od 2m širine.","Primljeno na znanje","Svrha provedbe ove operacije je da se na velikim parcelama na kojima se proizvodi mono kultura uspostavi pojas za povećanje bioraznolikosti (pčele i ostale oprašivače, ptice...) i iz tog razloga je minimalna površina parcele na kojoj se operacija može provoditi 1 ha. Što se tiče duljine cvjetne trake, razmotriti ćemo mogućnost izmjene njene minimalne duljine."]
[39,"VIKTOR PFEIFER","PRAVILNIK,\nČlanak 92.","U tablici 12.Moguće kombinacije eko sheme i klimatsko okolišnih intervencija treba dodati i kombinaciju 31.05.Minimalan udio leguminoza od 20% unutar poljoprivrednih površina i klimatsko -okolišnu intervenciju 70.02.03Uspostava poljskih traka 70.02.03.01 CVJETNE\n TRAKE.","Nije prihvaćen","Sve prihvatljive kombinacije intervencija navedene su u Strateškom planu ZPP Republike Hrvatske 2023.-2027. koji je odobren od strane Europske komisije. Moguće kombinacije okolišno klimatskih intervencija i eko shema i same izračune troškova, u skladu s člankom Uredbe 2021/2115 (EP) i Vijeća izradila je neovisna institucija (Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu) vodeći računa o izbjegavanju dvostrukog financiranja. \nKombinacija koju navodite u Studiji kalkulacija utvrđena je kao neprihvatljiva s obzirom da se leguminoze nalaze i u sastavu vrsta za cvjetne trake."]
[40,"SNJEŽANA ŠIMANOVIĆ","INTERVENCIJA 70.04. Ekološki uzgoj,\nPosebni uvjeti","Predlažem da se cvijeće tj. ruža uvrsti u izravna plaćanja na oranicama i  u ekološkoj poljoprivredi. Latinski nazivi vrsta\n Rosa damascena, Rosa gallica, Rosa alba, Rosa  centifolia\nRužine latice se mogu koristiti za  eterična ljekovita ulja, no isto tako je njezina vrijednost u prehrambene svrhe za preradu u džemove, sokove i  kao sastojak kvalitetnih  konditorskih proizvoda neprocjenjiva. Ruže su dugovječne i  ostaju min. 10 i više godina na mjestu sadnje. Kao kultura je isplativa i mogla bi biti kultura budućnosti.  Šimanović Snježana","Primljeno na znanje","Prijedlog će se razmotriti za sljedeće programsko razdoblje budući da je financijska omotnica za tekuće programsko razdoblje raspoređena i nije moguće dodavati ništa što zahtijeva dodatna financijska sredstva."]
[41,"VINDON DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA PROIZVODNJU I TRGOVINU","PRAVILNIK,\nČlanak 105.","Poštovani,\nU prijedlogu Pravilnika o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu kod intervencija 70.06. Plaćanja za dobrobit životinja, u članku 105. stavak 4. koji glasi:  \n\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu definiranom zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\npredlaže se slijedeća izmjena: \n\n(4) Tijekom kalendarske godine na definiranim zasebnim JRB-ovima korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\nObrazloženje izmjene:\nNaime, veći proizvođači životinja (peradi) na svojem poljoprivrednom gospodarstvu imaju više farmi odnosno JRB-ova u kojima se odvija sama proizvodnja sa svim specifičnostima tova i takve proizvodnje (godišnje doba, specifičnosti biološke proizvodnje tijekom godinu dana u samoj organizaciji potreba mesa, prirasti, ekonomija proizvodnje, potrebe tržišta). \nPrema predloženom Pravilniku (članak 105., stavak 4.), ukoliko samo jedan peradnjak pojedine farme iz nekih objektivnih specifičnosti tova prekorači propisanu obvezu primjenjuje se kršenje od 100% (nema plaćanja) na sve farme odnosno JRB-ove, iako su ostale farme na poljoprivrednom gospodarstvu pridržavale obveza iz pojedine operacije. \nPotrebno je raspoznati da je  organizacija peradarske proizvodnje  vrlo kompleksna pri čemu samo planiranje takve proizvodnje započinje godinu dana unaprijed ulazima matičnih jata za proizvodnju rasplodnih jaja na matičnim farmama. Rasplodna jaja se isporučuju s matičnih farmi u valionicu te se na temelju planskih normativa vrši ulaganje jaja u inkubatore u kojima sama inkubacija traje 28 dana što rezultira proizvodnjom jednodnevnih purića. Obzirom da se radi o živoj proizvodnji, zbog same biologije događa se da se ponekad izvali veća ili manja količina purića u odnosu na planski broj te se ista u tom trenutku mora zbrinuti na vlastite farme što znači da se u određenim razdobljima pojedini peradnjak napuni s većom količinom purića u odnosu na plan upravo zbog veće izvaljene količine.\nUz to, na svakoj samoj farmi postoji niz specifičnih utjecaja poput mortaliteta gdje u biološkom procesu dolazi do manjeg uginuća u odnosu na planirano što utječe na veću gustoću naseljenosti, zatim specifičnosti prirasta koji ovise o vanjskim temperaturama, samoj biologiji i samoj opremljenosti peradnjaka na farmi što utječe na masu purana. Jedan od primjera za razumijevanje specifičnosti je taj da promjenom vanjskih temperatura perad prestaje jesti i rasti, no u određenom trenutku kompenzatornim rastom koji je teško predvidjeti, perad nadoknađuje težinu.\nUz sve navedeno, bitna je organizacija klanja prema industriji mesa, ali i potrebi mesa za tržišta gdje u tom segmentu dolazi također do niza specifičnosti koji imaju utjecaj na samu proizvodnju. \nSve to su specifičnosti s kojima u segmentu peradarske proizvodnje poljoprivredno gospodarstvo susreće na dnevnoj bazi i na koje se u određenim trenucima ne može utjecati jer sama biološka proizvodnja i specifičnosti takove proizvodnje definiraju krajnji rezultat. \nIz prethodno navedenih bioloških razloga, specifičnosti te objektivnih okolnosti koji su viša sila ne može uvijek izravno utjecati na gustoću naseljenosti u svim objektima unutar jedne farme na razini JRB-a. Dakle, neosporna je činjenica da se planira gustoću naseljenosti do maksimalno 50 kg mase purana/m2 za sve farme i sve objekte, ali ponekad upravo biološki razlozi i specifičnosti utječu na povećanje mase što nije moguće regulirati jer je to jednostavno viša sila. \nUpravo zbog činjenice da se gustoća naseljenosti u određenim objektima /turnusima povećala zbog više sile, nije relevantno penalizirati korisnika (odbiti Zahtjev za potporu za cijelo poljoprivredno gospodarstvo zbog povećanja u samo jednom objektu u samo jednom trenutku) već je potrebno valorizirati te uvjete i omogućiti pridržavati propisanih obaveza na cijelom JRB-u umjesto poljoprivrednom gospodarstvu, a što se sada predlaže u Pravilniku (članak 105., stavak 4.)\n\nSlijedom svega navedenog predlaže se promjena članka 105, stavka 4. u dijelu „na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu“ umjesto čega se predlaže staviti „na definiranim zasebnim JRB-ovima“, a što je naznačeno na samom početku, sve kako ne bi dolazilo do penalizacije korisnika ukoliko samo jedna farma ili jedan peradnjak na cijelom gospodarstvu prelazi dopuštenu gustoću naseljenosti.\n \nMolimo da se navedena promjena uključi u Pravilnik o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu.","Prihvaćen","Odredba stavka 4. izmijeniti će se kako slijedi:\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom objektu definiranim zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu."]
[42,"KOKA PERADARSKO PREHRAMBENA INDUSTRIJA DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU","PRAVILNIK,\nČlanak 105.","Poštovani,\nnastavno na e-savjetovanje vezano za Pravilnik o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026 godinu kod intervencija 70.06. Plaćanja za dobrobit životinja kod članka 105 stavak 4, a koji glasi:  \n\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu definiranom zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\npredlaže se slijedeća izmjena: (4) Tijekom kalendarske godine na definiranim zasebnim JRB-ovima korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\nObrazloženje izmjene:\nNaime, veći proizvođači životinja na svojim poljoprivrednom gospodarstvu imaju više farmi odnosno JRB-a u kojima se odvija sama proizvodnja sa svim specifičnostima tova i takve proizvodnje (godišnje doba, specifičnosti biološke proizvodnje tijekom godinu dana u samoj organizaciji potreba mesa, prirasti, ekonomija proizvodnje, potrebe tržišta). \nPrema trenutnom zakonskom okviru (članak 105, stavak 4), ukoliko samo jedan peradnjak pojedine farme iz nekih objektivnih specifičnosti tova prekorači propisanu obvezu primjenjuje se kršenje od 100% (nema plaćanja) na sve farme odnosno JRB, iako su ostale farme na poljoprivrednom gospodarstvu pridržavale obveza iz pojedine operacije. \nPotrebno je raspoznati da organizacija peradarske proizvodnje je vrlo kompleksna pri čemu samo planiranje takve proizvodnje započinje godinu dana unaprijed ulazima matičnih jata za proizvodnju rasplodnih jaja na matičnim farmama. Rasplodna jaja se isporučuju s matičnih farmi u valionicu te se na temelju planskih normativa vrši ulaganje jaja u inkubatore u kojima sama inkubacija traje 21 dan što rezultira proizvodnjom jednodnevnih brojlerskih pilića. Obzirom da se radi o živoj proizvodnji, zbog same biologije događa se da se ponekad izvali veća ili manja količina pilića u odnosu na planski broj te se ista u tom trenutku mora zbrinuti na vlastite farme što znači da se u određenim razdobljima pojedini peradnjak napuni s većom količinom pilića u odnosu na plan upravo zbog veće izvaljene količine.\nUz to, na svakoj samoj farmi postoji niz specifičnih utjecaja poput mortaliteta gdje u biološkom procesu dolazi do manjeg uginuća u odnosu na planirano što utječe na veću gustoću naseljenosti, zatim specifičnosti prirasta koji ovise o vanjskim temperaturama, samoj biologiji i samoj opremljenosti peradnjaka na farmi što utječe na masu brojlera. Jedan od primjera za razumijevanje specifičnosti je taj da promjenom vanjskih temperatura perad prestaje jesti i rasti, no u određenom trenutku kompenzatornim rastom koji je teško predvidjeti, perad nadoknađuje težinu.\nUz sve navedeno, bitna je organizacija klanja prema industriji mesa, ali i potrebi mesa za tržišta gdje u tom segmentu dolazi također do niza specifičnosti koji imaju utjecaj na samu proizvodnju. Samo jedan primjer za razumijevanje specifičnosti je vezan uz visoke vanjske temperature kada se neki peradnjak od kooperanta mora nepredviđeno isporučiti na klaonicu dan ranije u odnosno na plan, a kako bi se spriječio mortalitet izazvan toplotnim udarom i direktna financijska šteta kod kooperanta, a s druge strane vlastiti peradnjak se prebacuje klanje na dan kasnije. Navedenim postupkom zbog više sile može doći do prekoračenja zadane biomase na vlastitoj farmi u nekom peradnjaku, a što se nije moglo niti jedan dan ranije isplanirati.\nSve to su specifičnosti s kojima u segmentu peradarske proizvodnje poljoprivredno gospodarstvo susreće na dnevnoj bazi i na koje se u određenim trenucima ne može utjecati jer sama biološka proizvodnja i specifičnosti takove proizvodnje definiraju krajnji rezultat. \nIz prethodno navedenih bioloških razloga, specifičnosti te objektivnih okolnosti koji su viša sila ne može uvijek izravno utjecati na gustoću naseljenosti u svim objektima unutar jedne farme na razini JRB-a. Dakle, neosporna je činjenica da se planira gustoću naseljenosti do maksimalno 35,10 kg mase brojlera/m2 za sve farme i sve objekte, ali ponekad upravo biološki razlozi i specifičnosti utječu na povećanje mase što nije moguće regulirati jer je to jednostavno viša sila. \nUpravo zbog činjenice da se gustoća naseljenosti u određenim objektima /turnusima povećala zbog više sile, nije relevantno penalizirati korisnika (odbiti Zahtjev za potporu za cijelo poljoprivredno gospodarstvo zbog povećanja u samo jednom objektu u samo jednom trenutku) već je potrebno valorizirati te uvjete i omogućiti pridržavati propisanih obaveza na cijenom JRB umjesto poljoprivrednom gospodarstvu, a koji je sada u predloženom zakonskom okviru (članak 105, stavak 4)\n\nSlijedom svega navedenog predlaže se promjena članka 105, stavak 4 u dijelu „na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu te staviti „na definiranim zasebnim JRB-ovima“, a što je naznačeno na samom početku, a kako ne bi dolazilo do penalizacije korisnika ukoliko samo jedna farma ili jedan peradnjak na cijelom gospodarstvu prelazi dopuštenu gustoću naseljenosti.\n \nMolimo da se navedena promjena uključi u Pravilnik o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu.","Prihvaćen","Odredba stavka 4. izmijeniti će se kako slijedi:\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom objektu definiranim zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu."]
[43,"PREHRAMBENA INDUSTRIJA VINDIJA D.O.O.","PRAVILNIK,\nČlanak 105.","Poštovani,\n\nU prijedlogu Pravilnika o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu kod intervencija 70.06. Plaćanja za dobrobit životinja, u članku 105. stavak 4. koji glasi:  \n\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu definiranom zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\npredlaže se slijedeća izmjena: \n\n(4) Tijekom kalendarske godine na definiranim zasebnim JRB-ovima korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu“\n\nObrazloženje izmjene:\nNaime, veći proizvođači životinja (peradi) na svojem poljoprivrednom gospodarstvu imaju više farmi odnosno JRB-ova u kojima se odvija sama proizvodnja sa svim specifičnostima tova i takve proizvodnje (godišnje doba, specifičnosti biološke proizvodnje tijekom godinu dana u samoj organizaciji potreba mesa, prirasti, ekonomija proizvodnje, potrebe tržišta). \nPrema predloženom Pravilniku (članak 105., stavak 4.), ukoliko samo jedan peradnjak pojedine farme iz nekih objektivnih specifičnosti tova prekorači propisanu obvezu primjenjuje se kršenje od 100% (nema plaćanja) na sve farme odnosno JRB-ove, iako su ostale farme na poljoprivrednom gospodarstvu pridržavale obveza iz pojedine operacije. \nPotrebno je raspoznati da je organizacija peradarske proizvodnje vrlo kompleksna pri čemu samo planiranje takve proizvodnje započinje godinu dana unaprijed ulazima matičnih jata za proizvodnju rasplodnih jaja na matičnim farmama. Rasplodna jaja se isporučuju s matičnih farmi u valionicu te se na temelju planskih normativa vrši ulaganje jaja u inkubatore u kojima sama inkubacija traje 21 za piliće i 28 dana za puriće što rezultira proizvodnjom jednodnevnih pilića odnosno purića. Obzirom da se radi o živoj proizvodnji, zbog same biologije događa se da se ponekad izvali veća ili manja količina purića u odnosu na planski broj te se ista u tom trenutku mora zbrinuti na vlastite farme što znači da se u određenim razdobljima pojedini peradnjak napuni s većom količinom purića u odnosu na plan upravo zbog veće izvaljene količine.\nUz to, na svakoj samoj farmi postoji niz specifičnih utjecaja poput mortaliteta gdje u biološkom procesu dolazi do manjeg uginuća u odnosu na planirano što utječe na veću gustoću naseljenosti, zatim specifičnosti prirasta koji ovise o vanjskim temperaturama, samoj biologiji i samoj opremljenosti peradnjaka na farmi što utječe na masu brojlera i purana. Jedan od primjera za razumijevanje specifičnosti je taj da promjenom vanjskih temperatura perad prestaje jesti i rasti, no u određenom trenutku kompenzatornim rastom koji je teško predvidjeti, perad nadoknađuje težinu.\nUz sve navedeno, bitna je organizacija klanja prema industriji mesa, ali i potrebi mesa za tržišta gdje u tom segmentu dolazi također do niza specifičnosti koji imaju utjecaj na samu proizvodnju. Samo jedan primjer za razumijevanje specifičnosti je vezan uz visoke vanjske temperature kada se neki peradnjak od kooperanta mora nepredviđeno isporučiti na klaonicu dan ranije u odnosno na plan, a kako bi se spriječio mortalitet izazvan toplotnim udarom i direktna financijska šteta kod kooperanta, a s druge strane vlastiti peradnjak se prebacuje klanje na dan kasnije. Navedenim postupkom zbog više sile može doći do prekoračenja zadane biomase na vlastitoj farmi u nekom peradnjaku, a što se nije moglo niti jedan dan ranije isplanirati.\nSve to su specifičnosti s kojima u segmentu peradarske proizvodnje poljoprivredno gospodarstvo susreće na dnevnoj bazi i na koje se u određenim trenucima ne može utjecati jer sama biološka proizvodnja i specifičnosti takove proizvodnje definiraju krajnji rezultat. \nIz prethodno navedenih bioloških razloga, specifičnosti te objektivnih okolnosti koji su viša sila ne može uvijek izravno utjecati na gustoću naseljenosti u svim objektima unutar jedne farme na razini JRB-a. Dakle, neosporna je činjenica da se planira gustoću naseljenosti do maksimalno 35,10 kg mase brojlera/m2 i 50 kg mase purana/m2 za sve farme i sve objekte, ali ponekad upravo biološki razlozi i specifičnosti utječu na povećanje mase što nije moguće regulirati jer je to jednostavno viša sila. \nUpravo zbog činjenice da se gustoća naseljenosti u određenim objektima /turnusima povećala zbog više sile, nije relevantno penalizirati korisnika (odbiti Zahtjev za potporu za cijelo poljoprivredno gospodarstvo zbog povećanja u samo jednom objektu u samo jednom trenutku) već je potrebno valorizirati te uvjete i omogućiti pridržavati propisanih obaveza na cijelom JRB-u umjesto poljoprivrednom gospodarstvu, a što se sada predlaže u Pravilniku (članak 105., stavak 4.)\n\nSlijedom svega navedenog predlaže se promjena članka 105, stavka 4. u dijelu „na cijelom poljoprivrednom gospodarstvu“ umjesto čega se predlaže staviti „na definiranim zasebnim JRB-ovima“, a što je naznačeno na samom početku, sve kako ne bi dolazilo do penalizacije korisnika ukoliko samo jedna farma ili jedan peradnjak na cijelom gospodarstvu prelazi dopuštenu gustoću naseljenosti.\n \nMolimo da se navedena promjena uključi u Pravilnik o provedbi izravne potpore poljoprivredi i IAKS mjera ruralnog razvoja za 2026. godinu.","Prihvaćen","Odredba stavka 4. izmijeniti će se kako slijedi:\n(4) Tijekom kalendarske godine na cijelom objektu definiranim zasebnim JRB-om korisnik se mora pridržavati propisanih obveza iz pojedine operacije u skladu s podacima navedenim u Jedinstvenom zahtjevu."]
[44,"AG_CONTXT, OBRT ZA SAVJETOVANJE, VL. UROŠ RADAKOVIĆ, NAŠICE, KRNDIJSKA ULICA 4","PRAVILNIK,\nČlanak 163.","\"(4) U slučajevima kršenja jedne ili više obveza propisanih za IAKS mjere ruralnog razvoja ili intervencije eko shema primjenjuju se umanjenja potpore.\"\n\nZašto je veća sankcija npr na neodslušanim djelom satima teoretskog predavanja nego nekoga koji lažno i svjesno prijavljuje eko shemu npr \"konzervacijska poljoprivreda\"?\nZašto je, ako strategija novog ZPP a ta eko shema prije svega zamišljena kao pomoć i stimulacija na neki način onima koji su provodili te prakse i prije sada kazna. Ako imamo slučaj da je algoritam detektirao preko 80 % nesljedivosti lani u ovoj eko shemi i dalje ravnodušni prema svima i kazna je samo umanjenje površine? a za 2 h neodslušana 2-5% od ukupnog iznosa subvencije. Zašto je forma bitnija od sadržaja, kada vrlo jednostavno se može dokazati tko je manipulator a tko radi ovo zato što zna benefite takve proizvodnje.\nTrajna poljedica kroz cijelo aktulano programskog razdoblje je jedina adekvatna sankcija za takve \"poljoprivrednike\"","Primljeno na znanje","Države članice u okviru ZPP-a, u skladu s člankom 59. Uredbe (EU) 2021/2116 EP i Vijeća donose zakone i druge propise te poduzimaju sve druge potrebne mjere za osiguravanje učinkovite zaštite financijskih interesa Unije. U skladu s naprijed navedenim, propisuju se kazne koje su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom uzimajući u obzir čimbenike rizika."]