{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":5,"n_cols":6,"rows_kept":5,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Obrazac iskaza o procjeni učinaka propisa za Zakon o regionalnom razvoju Republike Hrvatske"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"CENTAR ZA MIROVNE STUDIJE","PRILOG 4.:","Centar za mirovne studije pozdravlja nastojanja Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova EU da unaprijedi okvir regionalnog razvoja i uskladi ga s praksama strateškog planiranja. Međutim, smatramo da obrazac u sadašnjem obliku ima ozbiljne nedostatke u pogledu zaštite ljudskih prava, nediskriminacije i participativnosti.\n\nPrije svega, izostanak utvrđenih učinaka na ljudska prava predstavlja značajan propust. Regionalni razvoj izravno utječe na pristup resursima, uslugama i prilikama za građane i građanke, posebno u potpomognutim područjima, na otocima i u pograničju. Zanemarivanje učinka na žene, Rome, migrante, osobe s invaliditetom i druge ranjive skupine dovodi u pitanje načelo jednakosti koje mora biti temelj svake javne politike.\n\nTakođer, cijeli dokument u potpunosti izostavlja rodnu dimenziju. Iako se spominju demografske mjere i tržište rada, ne razlikuje se položaj žena i muškaraca niti se razmatraju rodne nejednakosti u zapošljavanju, plaćama, poduzetništvu i pristupu potporama. Time se propušta prilika da se rodno osjetljivo planiranje i proračun integrira u regionalni razvoj, što je u skladu i s praksom korištenja EU fondova.\n\nSocijalne mjere svode se na razvoj infrastrukture i tehničkih kapaciteta, dok nedostaje sadržaj koji bi adresirao siromaštvo, socijalnu isključenost i diskriminaciju. Participacija javnosti i organizacija civilnog društva svedena je na formalno e-savjetovanje, bez mehanizama za uključivanje zajednica i marginaliziranih skupina u praćenje i provedbu zakona.\n\nIako su ciljevi održivog urbanog razvoja i zelene tranzicije pohvalni, nije razmotreno tko konkretno ima koristi od tih politika – lokalne zajednice ili veliki investitori.\n\nSmatramo da je potrebno:provesti procjenu učinaka zakona na ljudska prava i nediskriminaciju,uključiti rodnu perspektivu i rodno osjetljiv proračun,osigurati intersekcionalni pristup koji uzima u obzir različite društvene skupine,predvidjeti stvarne mehanizme participacije građana i OCD-a u praćenju i provedbi zakona. Jer bez ovih elemenata, zakon prijeti ostati tehničko-planerski okvir usmjeren na konkurentnost i infrastrukturu, umjesto da postane instrument pravednog i uključivog razvoja koji služi svim građanima i građankama.","Djelomično prihvaćen","U članku 3. stavku 2. Nacrta prijedloga zakona propisano je da se izrazi koji se koriste u ovome Zakonu, a imaju rodno značenje odnose jednako na muški i ženski rod.  \nČlanak 13. Nacrta prijedloga zakona u stavku 2. dopunjen je u okviru skupine socijalnih mjera i mjerama smanjenja socijalnih nejednakosti i osnaživanja zajednica, u okviru skupine gospodarskih mjera s mjerama usmjerenim postizanju socijalnog i društvenog poduzetništva te u skupini prostorno-okolišnih mjera s mjerama  usmjerenim protiv energetskog siromaštva kao i jednakog te pravednog pristupa obnovljivim izvorima energije i zelenim tehnologijama. Dodatno, predmetni je članak u novom stavku uređen na način da su  prilikom planiranja i provedbe mjera iz stavka 2. ovoga članka, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u okviru svojih nadležnosti dužne  osigurati poštovanje temeljnih ljudskih prava i sloboda, promicati ravnopravnost spolova te sprječavati sve oblike diskriminacije osobito na temelju spola, rodnog identiteta, dobi, etničke pripadnosti, vjere, invaliditeta, seksualne orijentacije ili socijalnog statusa.\nVezano uz primjedbu o potrebi uključenja organizacija civilnog društva i predstavnika marginaliziranih skupina u praćenje i provedbu ovoga Zakona upućujemo na odredbe Uredbe o osnivanju, sastavu, djelokrugu i načinu rada partnerskih vijeća (NN 103/15) kao podzakonskog akta važećega Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske kojim je propisan sastav partnerskih vijeća te ujedno predviđeno sudjelovanje predstavnika tijela državne uprave, jedinica područne (regionalne) samouprave te jedinica lokalne samouprave, regionalnih koordinatora, gospodarskih subjekata, znanstvene zajednice, socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. \nPrilikom izrade novoga podzakonskoga akta kojim će se propisati  osnivanje, sastav, poslovi i druga pitanja od važnosti za rad partnerskih vijeća svakako će se voditi računa o zastupljenosti predstavnika civilnoga društva.\nDodatno ukazujemo na odredbu članka 5. Nacrta prijedloga zakona prema kojoj se: “Politika regionalnoga razvoja temelji na partnerstvu i suradnji između javnog, privatnog i civilnog sektora, što podrazumijeva suradnju tijela državne uprave, jedinica područne (regionalne) samouprave, jedinica lokalne samouprave, gospodarskih subjekata, znanstvene zajednice, socijalnih partnera i organizacija civilnoga društva.“"]
[2,"MIRO OPAČAK","PRILOG 4.:","Poštovani,\n\n\n\n\nSmatramo da trenutni nacrt Zakona o regionalnom razvoju i obrazac iskaza o procjeni učinaka propisa nedovoljno prepoznaju specifične potrebe gluhih i nagluhih osoba. Regionalni razvoj mora biti inkluzivan i osigurati da marginalizirane skupine imaju ravnopravan pristup infrastrukturi, programima i informacijama. Bez jasnih mjera pristupačnosti, gluhe osobe mogu biti isključene iz procesa razvoja i korištenja resursa, što smanjuje ukupni društveni učinak zakonskih mjera.\n\n\n\n\n1. Procjena pristupačnosti i uključenosti gluhih osoba\n • Svaki program i projekt u okviru Zakona treba biti ocijenjen u smislu fizičke i digitalne pristupačnosti.\n • Primjeri mjera:\n• prilagodba prostora i zgrada za osobe s oštećenjem sluha,\n• sustavi vizualne komunikacije i signalizacije,\n• titlovanje i glasovni izlazi za edukativne i informativne materijale,\n• osiguranje da digitalni alati, baze podataka i platforme budu jednostavne za korištenje gluhih osoba.\n\n\n\n\n2. Podrška razvoju tehnoloških i digitalnih inovacija\n • Regionalni razvoj treba poticati inovacije koje omogućuju ravnopravnu participaciju gluhih osoba.\n • Primjeri:\n• aplikacije i softver za automatsko prevođenje znakovnog jezika,\n• virtualni laboratoriji i digitalne platforme koje omogućuju rad i učenje gluhim osobama,\n• inteligentni sustavi za titlovanje i glasovni output sadržaja u stvarnom vremenu,\n• pristupačne online baze podataka i sustavi za razmjenu informacija u istraživačkom i obrazovnom kontekstu.\n\n\n\n\n3. Mjerenje učinaka i evaluacija\n • U iskazu učinaka propisa potrebno je definirati kvantitativne i kvalitativne pokazatelje koji mjere uključivanje gluhih osoba i učinkovitost mjera pristupačnosti.\n • Primjeri pokazatelja:\n• broj prilagođenih objekata i digitalnih platformi,\n• broj gluhih osoba koje koriste infrastrukturu ili sudjeluju u projektima,\n• zadovoljstvo korisnika s pristupačnošću,\n• povećanje dostupnosti informacija i edukacijskih materijala za gluhe osobe.\n\n\n\n\n4. Procjena dugoročnih učinaka\n • Regionalni razvoj koji uključuje pristupačnost i digitalne inovacije doprinosi dugoročnoj održivosti i povećanju društvene vrijednosti.\n • Inkluzivne mjere smanjuju socijalnu isključenost i omogućuju ravnopravan pristup obrazovanju, zapošljavanju i kulturnim sadržajima.\n • Digitalna i tehnološka rješenja povećavaju učinkovitost i međunarodnu konkurentnost, posebno u znanstvenim i inovacijskim projektima, a također omogućuju gluhim osobama aktivnu participaciju u regionalnom razvoju.\n\n\n\n\nZaključak:\nPredlažemo da se u Obrazac iskaza o procjeni učinaka propisa uključe konkretne mjere i indikatori koji vrednuju utjecaj na gluhe osobe. Takav pristup osigurava ravnopravnost, povećava društvenu uključenost i dugoročnu održivost projekata, a regionalni razvoj postaje stvarno inkluzivan i učinkovit.","Djelomično prihvaćen","U  članku 13. Nacrta prijedloga zakona dodan je stavak kojim se prilikom planiranja i provedbi mjera iz stavka 2. ovoga članka  obvezuje jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave na poštovanje temeljnih ljudskih prava i sloboda, te sprječavanje svih oblika diskriminacije, među ostalim, i na temelju invaliditeta.\nDodatno, članak 13. Nacrta prijedloga zakona u stavku 2. dopunjen je u okviru skupine socijalnih mjera i mjerama smanjenja socijalnih nejednakosti i osnaživanja zajednica, u okviru skupine gospodarskih mjera s mjerama usmjerenim postizanju socijalnog i društvenog poduzetništva te u skupini prostorno-okolišnih mjera s mjerama usmjerenim protiv energetskog siromaštva kao i jednakog te pravednog pristupa obnovljivim izvorima energije i zelenim tehnologijama. \nPopis predloženih programa i projekata iz primjedbe nije moguće prihvatiti s obzirom da se predmetno ne uređuje Nacrtom prijedloga zakona.\nVezano uz primjedbu o uvođenju podrške razvoju tehnoloških i digitalnih inovacija ukazuje se na članak 13. stavak  2. u okviru kojega su pod skupinom gospodarskih mjera navedene, među ostalima, i  mjere tehnološkog razvoja i inovacija. \nDodatno, u članku 27. stavku 2. prilikom definiranja ciljeva održivoga urbanoga razvoja navodi se, među ostalim, “… i integriranje digitalnih inovacija u gradsku infrastrukturu, usluge i upravljanje…“.\nVezano uz primjedbu o mjerenju učinaka i evoluciji odnosno definiranju kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja koji mjere uključivanje gluhih osoba i učinkovitost mjera pristupačnosti, predmetno nije u nadležnosti ovoga Ministarstva."]