{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["EConReport"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"EConReport","index":0,"n_rows":39,"n_cols":6,"rows_kept":39,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,0,0,5]],"flags":["formulas_cached_only"]}
["Izvješće o provedenom savjetovanju - Nacrt prijedloga Zakona o provjeri stranih ulaganja"]
[]
["Redni broj","Korisnik","Isječak","Komentar","Status odgovora\n","Odgovor"]
[1,"MIRO OPAČAK","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVJERI STRANIH ULAGANJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Predmet: Nacrt prijedloga Zakona o provjeri stranih ulaganja – donacije i sponzorstva za sportske udruge i saveze gluhih\n\n\n\n\nPrijedlog:\n 1. Predlažemo da se u Zakonu izričito prepoznaju strana ulaganja u obliku donacija i sponzorstava za sportske udruge i saveze gluhih.\n 2. Predlažemo da se smanji ili oslobađa porez na donacije i sponzorstva koja dolaze od stranih subjekata i koja su namijenjena:\n • razvoju amaterskog sporta gluhih,\n • socijalnoj i sportskoj inkluziji gluhih osoba,\n • financiranju aktivnosti koje nisu komercijalne ili profitabilne.\n\n\n\n\n⸻\n\n\n\n\nObrazloženje:\n • Sportske udruge i savezi gluhih uglavnom su neprofitne organizacije i sredstva koja primaju koriste isključivo za programe, treninge i natjecanja.\n • Smanjenje poreza na donacije i sponzorstva:\n • povećava dostupna sredstva za same aktivnosti udruga,\n • potiče strane donatore da ulažu u gluhi sport,\n • smanjuje administrativno i financijsko opterećenje udruga.\n • Ova mjera doprinosi socijalnoj inkluziji gluhih osoba, razvoju amaterskog sporta i internacionalnoj prepoznatljivosti gluhog sporta (npr. Deaflympics).\n\n\n\n\n⸻\n\n\n\n\nZaključak:\n\n\n\n\nPredlaže se da zakon:\n 1. jasno razlikuje strana ulaganja u obliku komercijalnog kapitala od donacija i sponzorstava za sportske udruge i saveze gluhih,\n 2. izuzme donacije i sponzorstva od restriktivne provjere,\n 3. smanji ili oslobodi porez na takve donacije i sponzorstva,\n 4. podrži razvoj amaterskog gluhog sporta i socijalnu inkluziju.","Nije prihvaćen","Ovim Zakonom se ne uređuju provjere stranih ulaganja u obliku donacija i sponzorstava za sportske udruge i saveze gluhih, niti se istim propisuju porezne olakšice. Ovim se Zakonom uspostavlja transparentan i učinkovit sustav provjere stranih ulaganja u trgovačka društva koja obavljaju gospodarsku djelatnost, u svrhu zaštite nacionalne sigurnosti i/ili javnog poretka Republike Hrvatske i/ili zaštite sigurnosti i/ili javnog poretka Unije i/ili država članica."]
[2,"LAURENZ WOLFGANG VUCHETICH","NACRT PRIJEDLOGA ZAKONA O PROVJERI STRANIH ULAGANJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA","Predlažem da se članak 30. izmijeni i dopuni na sljedeći način:\n\nČlanak 30.\n(1) Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na strana ulaganja u obveznike koja su aktivna na dan stupanja na snagu ovoga Zakona, a izvršena su nakon 1. siječnja [•]. godine.\n(2) Strani ulagatelji koji su prije stupanja na snagu ovoga Zakona u potpunosti otuđili svoje udjele, dionice ili druga prava u obveznicima nisu dužni postupati prema odredbama ovoga Zakona.\n(3) Obveznici iz stavka 1. ovoga članka, odnosno strani ulagatelji s postojećim ulaganjima, dužni su podnijeti zahtjev za odobrenje postojećeg stranog ulaganja u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.\n(4) Provjera stranih ulaganja za obveznike iz stavka 1. ovoga članka mora se provesti u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.\n(5) U slučaju nepodnošenja zahtjeva u roku iz stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo financija pokreće postupak kontrole stranog ulaganja po službenoj dužnosti.","Nije prihvaćen","Člankom 90. stavkom 4. Ustava RH propisano je da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje, dok je stavkom 5. istoga članka propisano da iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje. Dakle, člankom 90. stavkom 5. Ustava RH dopušteno je odstupanje od načelne zabrane povratnog djelovanja zakona, ali je to odstupanje uvjetovano određenim kriterijima koji su predviđeni u samom Ustavu RH. Prema stajalištu Ustavnog suda Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: USRH) iz Odluka USRH-a: Broj: U-I-4455/2015 od 4. travnja 2017. i Broj: U-I-4019/2019 i dr. od 4. svibnja 2021. kod retroaktivnosti valja razlikovati radi li se o svršenim/okončanim situacijama ili o pravnim situacijama koje su u tijeku. Ukoliko se propis odnosi na okončane pravne situacije, tada se može govoriti i o retroaktivnosti. No, ukoliko se propis odnosi na pravne situacije koje su u tijeku i primjenjuje se na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti, retroaktivnosti nema. Utoliko nije riječ o \"pravoj (actual)\" nego o \"prividnoj (apparent)\", odnosno \"nepravoj ili kvazi-retroaktivnosti\" kod koje se novo pravno pravilo primjenjuje na odnose kreirane pravnim aktima ili poslovima nastalima prije njegova stupanja na snagu, ali su ti odnosi još uvijek pravno egzistentni odnosno u tijeku svoje realizacije. Za razliku od prave retroaktivnosti (u smislu gore izloženog konteksta) koja je beziznimno zabranjena, interpretativni pristup Suda EU-a na bazi teleološkog tumačenja iznimno dopušta kvazi-povratni učinak novoga pravnog pravila na zatečene pravne odnose pod bitnim uvjetom da se cilj mjere - zbog čije realizacije je \"novo\" pravo i usvojeno - ne bi ni mogao postići na drugi način. Spomenuta iznimka, prema kojoj mjera može djelovati retroaktivno samo ako legitiman cilj nije moguće na drugi način ostvariti, limitirana je primjenom načela razmjernosti koje u ovom kontekstu traži da je takvo povratno djelovanje nove zakonske mjere na slučajeve nastale prije njegova stupanja na snagu neophodno za postizanje željenoga cilja. Sve navedeno znači da propisivanje povratnog djelovanja zakona mora biti izuzetno i opravdano s gledišta određenog ustavnog načela. Kao takvo ustavno načelo može se uzeti javni interes za izmjenu nekog zakonskog režima odredbama povratnog značaja. Javni interes, shvaćen kao značajan društveni interes koji opravdava odnosno zahtijeva propisivanje povratnog djelovanja zakona, predstavlja Ustavom RH danu granicu ovlaštenja zakonodavca iz članka 90. stavka 5. Ustava RH. Prema tome, zakonska odredba kojoj je dano povratno djelovanje suglasna je s Ustavom RH, ako je takvo djelovanje propisa u javnom interesu odnosno ako se takvim djelovanjem propisa ostvaruju ciljevi koji imaju veći društveni značaj od pravne sigurnosti na koju su subjekti određenog pravnog odnosa računali. Ovakvo zakonsko rješenje ima pravno uporište u odredbi članka 50. stavka 2. Ustava RH kojom se propisuje da se poduzetnička sloboda i vlasnička prava mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. \n\nA upravo ovakva zakonska odredba kojom se uređuje naknadna kontrola stranih ulaganja za ciljana društva u kojima su strana ulaganja izvršena prije stupanja na snagu ovoga Zakona opravdana je samim ciljem i svrhom ovoga Zakona, tj. zaštitom nacionalne sigurnosti i/ili javnog poretka Republike Hrvatske i/ili zaštitom sigurnosti i/ili javnog poretka Unije i/ili država članica kroz uspostavljanje transparentnog i učinkovitog sustava provjere stranih ulaganja u ciljana društva, koji će osigurati djelotvornu provedbu postupaka i mjera za nesmetano obavljanje ključnih gospodarskih djelatnosti i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, u područjima od posebne važnosti i značaja za Republiku Hrvatsku, Uniju i države članice. Da se radi o \"prividnoj (apparent)\", odnosno \"nepravoj ili kvazi-retroaktivnosti\" proizlazi i iz činjenice da se ova zakonska odredba primjenjuje na već uspostavljene pravne odnose koji su još uvijek pravno egzistentni te se i dalje konzumiraju sve pravne posljedice tako uspostavljenih pravnih odnosa, a pritom je nužno naknadno procijeniti rizik prijetnje nacionalnoj sigurnosti i/ili javnom poretku Republike Hrvatske i/ili sigurnosti i/ili javnom poretku Unije i/ili država članica radi ostvarivanja cilja i svrhe ovoga Zakona\n\nPrijedlozi stavka 2., 3. i 5. članka 30. ovoga Zakona se ne prihvaćaju, budući da iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja. Postupak provjere stranih ulaganja kod stranih ulagatelja s postojećim ulaganjima provoditi će Ministarstvo financija po službenoj dužnosti u slučajevima propisanima člankom 16. stavkom 1. Zakona. Što se tiče stranih ulaganja koja su naknadno prestala, pritom uzimajući u obzir gore navedene objašnjenje povratnog djelovanja iz ovoga,  iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja."]
[3,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 5.","Stavak 3. bi trebalo pojasniti. Ako je namjera predvidjeti da se provjera stranog ulaganja treba izvršiti i kada strani ulagatelj ne stječe kvalificirani udio kako je definiran ovim Zakonom, ali se stječe kontrola (u principu zajednička kontrola) sukladno propisima o zaštiti tržišnog natjecanja, onda smatramo da bi to trebalo jasnije napisati kako bi se izbjegle nedoumice u praksi.","Nije prihvaćen","Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja će prilikom odlučivanja o dopuštenosti koncentracije sukladno odredbama važećeg Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, utvrđivati postojanje kontrolnog položaja stranog ulagatelja u skladu s odredbama ovoga Zakona."]
[4,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 5.","Stavak 3 nije u potpunosti jasan. Zar se strano ulaganje ne prijavljuje uvijek kada postoji kvalificirano ulaganje u obveznika, bez obzira na koncentraciju? Budući da je kvalificirani udio 10%, ne vidim kako bi situacija koja ne bi bila podložna ovom zakonu mogla istodobno biti predmetom koncentracije. Molim da se odredba dodatno razjasni radi jasnije i bolje primjene u praksi.","Nije prihvaćen","Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja će prilikom odlučivanja o dopuštenosti koncentracije sukladno odredbama važećeg Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, utvrđivati stjecanje kvalificiranog udjela te postojanje kontrolnog položaja stranog ulagatelja u skladu s odredbama ovoga Zakona."]
[5,"ANA MIHALJEVIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 6.","Predlažemo da se kod definiranja kvalificiranog udjela u stavku 11 izuzmu stjecanja isključivo financijskog interesa pri čemu ulagatelj nema ovlasti odlučivanja.","Nije prihvaćen","Ovakva iznimka bila bi u suprotnosti sa stranim ulaganjem kako je isti definiran ovim Zakonom."]
[6,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 6.","Vezano uz definiciju stranog ulaganja: strano ulaganje ne predstavlja kupnju gospodarske cjeline (tzv. asset deal), budući da se u tom slučaju ne stječe kvalificirani udio niti kontrola nad subjektom, već samo njegova imovina i poslovanje. Je li to ispravno tumačenje?\nPredlažem da se i u ovom dijelu razjasni da je \"obveznik\" samo onaj subjekt kojeg odredi nadležno tijelo, jer trenutačna formulacija ostavlja dojam da je obveznik svaka pravna osoba, bez obzira na djelatnost. Ako se odredba ne tumači u kontekstu cijelog zakona, vrlo se lako može doći do pogrešnog zaključka.","Nije prihvaćen","Zakonom su jasno, izričito i određeno definirani pojmovi „obveznika“ i „stranog ulaganja“, kao i način i ovlaštenik (nadležno tijelo) za utvrđivanje obveznika, upravo iz razloga da ne bi došlo do pogrešnog ili dvojbenog tumačenja odredbi ovoga Zakona, te se isti koriste kroz cijeli tekst Zakona u smislu kako su i definirani."]
[7,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 8.","Stavak 1.: Smatramo da bi radi pravne sigurnosti i u smislu načela zakonitosti, trebalo pobliže odrediti barem ovlasti Povjerenstva ovim Zakonom, a ne odlukom Vlade.","Prihvaćen","Članak 8 . stavak 1. ovoga Zakona će se doraditi.\n\nU skladu s time, doraditi će se i stavak 5. ovoga članka."]
[8,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 8.","S obzirom na to da su rokovi relativno dugi, a u tom se razdoblju uvodi praktični standstill na transakciju, predlažem da se razmotri mogućnost koncentriranja postupka u jednom tijelu (npr. Ministarstvu financija).","Nije prihvaćen","S obzirom na cilj ovoga Zakona (zaštita nacionalne i europske sigurnosti i javnog poretka), a uzimajući u obzir veliki broj tijela javne vlasti u okviru čije nadležnosti će se utvrđivati obveznici, te obaveznu suradnju s Europskom komisijom i drugim državama članicama, nije moguće skratiti rokove za postupanje."]
[9,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 10.","Stavak 9.: Smatramo da bi radi pravne sigurnosti i u smislu načela zakonitosti, trebalo barem načelno odrediti relevantne kriterije ovim Zakonom (a onda isti mogu biti dodatno razrađeni uredbom Vlade).","Nije prihvaćen","S obzirom na cilj ovoga Zakona, a uzimajući u obzir veliki broj tijela javne vlasti u okviru čije nadležnosti će se utvrđivati obveznici, u suradnji s tim tijelima će se jasno utvrditi kriteriji koji će biti adekvatni za utvrđivanje obveznika. Slijedom navedenoga, smatramo da nije potrebno opterećivati Zakon sa takvim odredbama, a imajući u vidu da Uredbu donosi Vlada Republike Hrvatske u skladu s odredbama ovoga Zakona."]
[10,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 10.","S obzirom na jedan od prethodnih članaka u kojem se navodi da se odredbe ovog zakona primjenjuju na koncentracije, treba li nadležno tijelo biti Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja?","Nije prihvaćen","Nadležna tijela za utvrđivanje obveznika iz članka 10. stavka 1. Zakona će iste utvrditi prema djelokrugu svoje nadležnosti, dok Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, kao kontrolno tijelo, sukladno svojoj nadležnosti regulira sve oblike sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja, uključujući i u odnosu na obveznike koje su utvrdila navedena nadležna tijela. S time u vezi, Ministarstvo financija će obavijestiti sva kontrolna tijela o svim utvrđenim obveznicima, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Zakona."]
[11,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 12.","Stavak 3.: Nastavno na komentar kolege Zornade, prijedlog je da se tekst „prije podnošenja  prijave za upis te svih kasnijih prijava za upis obveznika u sudski registar, (….) ili prije svakog upisa u depozitorij SKDD“ zamijeni tekstom „prije stjecanja poslovnih udjela odnosno prije stjecanja dionica“.","Prihvaćen","Članak  12. stavak 3. ovoga Zakona će se doraditi."]
[12,"ANA MIHALJEVIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 12.","Trenutna formulacija predstavlja izuzetnu pravnu nesigurnost sudionicima transakcija koje su u tijeku u trenutku stupanja na snagu zakona jer faktički neće moći izvršiti obvezu koja se nameće zakonom u nedostatku pravilnika. Predlažem dodati stavak (5) kojim bi se utvrdilo da će obveza podnošenja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja iz stavka (3) stupiti na snagu tek stupanjem na snagu pravilnika kojim će se urediti sadržaj i dokumentacija koju je potrebno podnijeti uz zahtjev. Alternativno, predlažem da Zakon i pravilnik iz članka 4. stupe na snagu istoga dana, te da do tog datuma nadležna tijela imaju obvezu dovršiti popis obveznika iz članka 29. Time bi se izbjeglo nepotrebno administrativna opterećenje, osobito u slučajevima kada nije posve jasno tko su obveznici, jer bi to moglo rezultirati brojnim prijavama koje se podnose iz opreza.","Djelomično prihvaćen","Odredbe Zakona će se doraditi na način da bude jasno od kojeg trenutka utvrđeni obveznici podnose zahtjeve za provjeru stranog ulaganja.\n\nNe prihvaćaju se prijedlozi vezani uz istodobno stupanje na snagu provedbenih propisa, s obzirom na to da je donošenje provedbenih propisa nakon donošenja zakona potrebno za osiguravanje fleksibilnosti u implementaciji zakonskih odredbi, odnosno za prilagodbu zakonodavnog okvira, kroz detaljno razrađivanje zakonskih odredbi, s ciljem da zakon bude praktično primjenjiv, te kako bi se osigurao njegov učinkovit i usklađen provedbeni okvir."]
[13,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 12.","Načelno u redu, no prijenos poslovnih udjela i prijenos dionica nije uvjetovan upisom u sudski registar. Dakle, strani ulagatelj može steći dionice ili poslovne udjele (potpisivanjem odgovarajućeg ugovora i upisom u KD/KPU), a tek potom podnijeti prijavu za upis u sudski registar. U tom smislu smatram da odredba koja glasi \"prije upisa u sudski registar ili u SKDD\" ne postiže željeni učinak.","Prihvaćen","Članak  12. stavak 3. ovoga Zakona će se doraditi."]
[14,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 13.","Stavak 7.: Predlaže se brisati dio odredbe koji predviđa da je odbijanje zahtjeva moguće i ako „za te osobe postoji sumnja ili razlog za sumnju da se radi o osobama na koje bi se trebali primijeniti kriteriji za uvrštavanje na određeni sankcijski popis“. Sankcijski popisi na razini EU su detaljni i stalno se ažuriraju, stoga smatramo da bi ovaj dodatni izričaj otvarao vrata diskrecijskim ocjenama koje bi bile diskriminatorne ili arbitrarne.","Nije prihvaćen","Cilj i svrha ovoga Zakona je zaštita nacionalne sigurnosti i/ili javnog poretka Republike Hrvatske i/ili zaštite sigurnosti i/ili javnog poretka Unije i/ili država članica. Slijedom navedenoga, ovim Zakonom se namjerava osigurati onemogućavanje onih stranih ulaganja i samo od onih stranih ulagatelja koji su pod izravnom ili neizravnom kontrolom vlade trećih zemalja, uključujući državna tijela ili oružane snage treće zemlje, koji su već uključeni u aktivnosti kojima se utječe na sigurnost ili javni poredak u nekoj državi članici, kod kojih postoji rizik povezanosti s nezakonitim aktivnostima, odnosno da se procjenom rizika stranog ulaganja preventivno djeluje i ex ante onemogući eventualni nastanak svih negativnih posljedica koje bi mogle biti od utjecaja na nacionalnu i europsku sigurnost i javni poredak."]
[15,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 13.","Stavak 2.: Rokovi su predugački i mogu imati značajno štetan učinak na investicije u Republiku Hrvatsku. Prijedlog bi bio da se „postupak administrativne provjere“ ne odvaja od postupka ocjene zahtjeva. Podredno bi u svakom slučaju trebalo skratiti rokove, tako da rok sada predviđen kao 30 dana bude skraćen na 10 ili najviše 15 dana. \nOsim toga, a kako je već i spomenuto u komentarima, slučajevi iz stavaka 5. i 6. ovog članka Zakona su uvijek primjenjivi (barem tako proizlazi iz trenutnog teksta Zakona) tako da je suvišno predviđati duži rok od 60 dana za te slučajeve jer bi to u suštini značilo da je rok uvijek 60 dana, a što se čini nepotrebno dugačko za potrebe provjere urednosti zahtjeva prije nego što se uopće počne odlučivati o materijalnom dijelu zahtjeva. \nDakle, prijedlog izmijenjenog stavka (ukoliko bi se ostalo kod propisivanja posebnih rokova za administrativnu provjeru) bi bio: „(2) Postupak administrativne provjere iz stavka 1. ovoga članka ne može trajati duže od 10 dana od dana podnošenja zahtjeva za odobrenje stranog ulaganja.“","Djelomično prihvaćen","Omaškom su u stavku 2. članka 13. Zakona navedeni pogrešni stavci 5. i 6., umjesto ispravnog pozivanja na stavke 3. i 4., slijedom čega će se navedeni stavak 2. u tom dijelu ispraviti.\n\nŠto se tiče rokova vezanih uz administrativnu provjeru, smatramo da su isti adekvatni, posebno uzimajući u obzir cilj i svrhu ovoga Zakona."]
[16,"ANA MIHALJEVIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 13.","S obzirom na to da se postupak iz stavaka 5. i 6. doima kao redovni postupak koji se primjenjuje na sve prijavljene strane investicije, administrativna provjera u trajanju od 60 dana se čini nepotrebno dugom. Stoga predlažem brisanje navedenog dijela rečenice u stavku 2.","Djelomično prihvaćen","Omaškom su u stavku 2. članka 13. Zakona navedeni pogrešni stavci 5. i 6., umjesto ispravnog pozivanja na stavke 3. i 4., slijedom čega će se navedeni stavak 2. u tom dijelu ispraviti."]
[17,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 13.","1) Administrativna provjera zahtjeva u roku od 30, odnosno 60 dana čini se predugom. Administrativnu provjeru trebalo bi provoditi istodobno sa supstantivnom, bez razdvajanja tih postupaka. Ako nedostaje određena dokumentacija, podnositelj zahtjeva može se naknadno pozvati da je dostavi. Takav bi pristup značajno skratio vrijeme donošenja odluke, što je nužno s obzirom na potrebe investitora.\n2) U prvom stavku nije jasno kada se primjenjuje rok od 30 dana, a kada od 60 dana. Naime, navodi se rok od 60 dana u slučajevima iz stavaka 5. i 6. Međutim, nisu li stavci 5. i 6. primjenjivi u svakom slučaju? Ako jesu, to bi značilo da je rok uvijek 60 dana. Ako pak postoje situacije u kojima Ministarstvo neće dostavljati zahtjev povjerenstvu (stavak 5.) odnosno kada Nacionalna točka neće obavještavati Europsku komisiju (stavak 6.), tada bi rok bio 30 dana. Molim dodatno pojašnjenje radi jasne primjene u praksi.","Djelomično prihvaćen","Omaškom su u stavku 2. članka 13. Zakona navedeni pogrešni stavci 5. i 6., umjesto ispravnog pozivanja na stavke 3. i 4., slijedom čega će se navedeni stavak 2. u tom dijelu ispraviti.\n\nŠto se tiče rokova vezanih uz administrativnu provjeru, smatramo da su isti adekvatni, posebno uzimajući u obzir cilj i svrhu ovoga Zakona."]
[18,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 14.","Stavak 5.: Smatramo da je rok predugačak i može značajno naštetiti stanju budućih ulaganja u Republiku Hrvatsku. Rok bi ili trebalo skratiti na 30 (ili najviše 60) dana, ili uvesti dvostupanjski postupak sličan onome kod ocjene koncentracija gdje bi se o zahtjevima u pravilu odlučivalo u prvoj fazi (koja traje najviše 30 dana od dana podnošenja zahtjeva), a samo ako postoje Zakonom određeni razlozi (potreba) pokretala bi se druga faza koja ne može trajati dulje od 60 dana.","Nije prihvaćen","Rok je usklađen s člankom 6. Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (Tekst značajan za EGP) (SL L 79 I/1, 21.3.2019.)."]
[19,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 14.","Stavak 2.:  Predlaže se i ovdje (kao i u članku 13.) predvidjeti i minimalni rok (također 8 dana kao i u članku 13., stavak 3.).","Nije prihvaćen","Smatramo da je dovoljno propisati maksimalni rok, dok će se stvarni primjereni rok određivati prema okolnostima svakog pojedinog slučaja."]
[20,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 14.","Stavak 2: S obzirom na to da propuštanje dostave dodatnih dokumenata može utjecati na postupak, potrebno je propisati i minimalni rok za dostavu koji se daje podnositelju zahtjeva, a ne samo maksimalni rok od 15 dana. U suprotnom bi se moglo dogoditi da se od podnositelja traži dostava dokumentacije u nerealno kratkom roku. Predlažem odrediti minimalni rok od 8 dana.","Nije prihvaćen","Smatramo da je dovoljno propisati maksimalni rok, dok će se stvarni primjereni rok određivati prema okolnostima svakog pojedinog slučaja."]
[21,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 15.","Iz prijedloga Zakona proizlazi da se zahtjev može ili odobriti ili odbiti, dok Zakon ne predviđa uvjetna odobrenja. Smatramo da bi bilo dobro predvidjeti i mogućnost odobravanja ulaganja ali uz određene uvjete, kao što je to situacija u nekim drugim jurisdikcijama, i to pitanje (tj. mogućnosti uvjetnog odobravanja ulaganja) dodatno razraditi u ovom Zakonu.","Nije prihvaćen","S obzirom da je svrha ovoga Zakona zaštita nacionalne i europske sigurnosti i javnog poretka, propisivanjem uvjetnih odobrenja ne bi se ostvarila navedena svrha ovoga Zakona."]
[22,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 15.","Stavak 2.: Smatramo da su ovi rokovi predugački i mogu značajno naštetiti stanju budućih ulaganja u Republiku Hrvatsku, te predlažemo uvažiti neko od rješenja spomenutih u gornjim komentarima.","Nije prihvaćen","Rokovi su usklađeni s člankom 6. Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (Tekst značajan za EGP) (SL L 79 I/1, 21.3.2019.)."]
[23,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 15.","Predviđeni rok je predug i može imati negativne posljedice na transakcije koje miruju dok se čeka odobrenje. Uvažavam da je detaljna kontrola potrebna, no jednako tako valja uzeti u obzir da je vjerojatnost odbijanja ulaganja mala. Stoga predlažem razmotriti uvođenje dvostupanjskog mehanizma (slično modelu AZTN-a) prema kojem bi se nesporne prijave rješavale u roku od, primjerice, 30 dana od dana potpunog zahtjeva, dok bi se dulji postupak provodio samo kada za to postoji potreba. Dodatno, može se razmisliti i o sustavu fiktivnih odobrenja, odnosno da se za nesporna ulaganja koja su uredno prijavljena, a u odnosu na koja nadležno tijelo ne otvori daljnji (puni) postupak, smatra da su prešutno odobrena.","Nije prihvaćen","Rokovi su usklađeni s člankom 6. Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (Tekst značajan za EGP) (SL L 79 I/1, 21.3.2019.)."]
[24,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 16.","Postupak bi se trebao moći pokrenuti i na obrazloženi zahtjev zainteresirane treće strane upućen Povjerenstvu, ako Povjerenstvo ocijeni da je takav zahtjev opravdan.","Primljeno na znanje","Člankom 16. je jasno propisano na koji način se može pokrenuti postupak po službenoj dužnosti, pa je tako stavkom 1. točkom c. navedenog članka,  propisano da se postupak po službenoj dužnosti može pokrenuti na temelju predstavki, informacija, obavijesti, indicija te drugih saznanja da strani ulagatelj i/ili obveznik postupa suprotno cilju ovoga Zakona."]
[25,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 17.","Stavak 1.: Potrebno je regulirati i situaciju kada (suprotno Zakonu) zahtjev nije ni podnesen (pa stoga nije ni doneseno rješenje).\nStavak 2.: Predlaže se izrijekom odrediti i da ovaj rok može biti produljen ako za to postoje objektivni razlozi, s obzirom da okolnosti na tržištu koje nemaju nikakve veze s ulagateljem i njegovim naporima mogu utjecati na prodaju udjela. \nStavak 3.: Predlaže se izmijeniti odredbu s obzirom da ovakav tekst ograničava vlasnička prava na način koji potencijalno nije u skladu s Ustavom. Kako je i predložio kolega Zornada, potencijalna alternativa je raspolaganje uz određeni nadzor.  \nStavak 5.: Obveznik nema način niti mogućnost utjecati na odluke svog člana. U tom smislu, ovakva odredba stavlja obveznika u nemoguću poziciju te stoga nije primjerena, a neće se postići očekivani/željeni cilj.","Djelomično prihvaćen","Članak 17. Zakona će se doraditi u pogledu neprijavljenog stranog ulaganja, slijedom čega nije niti donešeno rješenje.\nTakođer navedeni članak će se doraditi i u smislu produženja roka za ispunjenje obveze iz članka 17. stavka 2. Zakona.\n\nNe prihvaćaju se predložene izmjene stavka 3., budući da se nepoštivanje odredbi ovoga Zakona, a uzimajući u obzir cilj istoga, mora sankcionirati, slijedom čega smatramo da odredba nije protivna Ustavu. U odnosu na dodatno propisivanje nadzora smatramo da je isto suvišno, te da će se na propisani način ostvariti intencija navedene odredbe.\n\nNe prihvaćaju se predložene izmjene stavka 5., budući da je člankom 4. stavkom 1. Zakona propisana podredna primjena zakona kojim se uređuju osnivanje, ustroj, prestanak i statusne promjene trgovačkog društava."]
[26,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 17.","Stavak 1: Zadnji dio rečenice predviđa da će Ministarstvo ukinuti rješenje o odobrenom stranom ulaganju. Potrebno je dodati i alternativu: da će Ministarstvo donijeti rješenje o stranom ulaganju u situaciji kada je postupak pokrenut po službenoj dužnosti zbog neprijavljivanja stranog ulaganja (dakle, kada ne postoji ranije rješenje koje bi se moglo ukinuti).\nStavak 2: Rok od devet mjeseci pokazuje se nezahvalnim jer mogu postojati objektivne okolnosti zbog kojih prodaja u tom razdoblju nije moguća (primjerice, nepostojanje interesa na tržištu, potreba za regulatornim odobrenjima i sl.). Stoga bi trebalo predvidjeti mogućnost produljenja tog roka ako to zahtijevaju objektivne okolnosti.\nStavak 3: Problematično je ograničiti vlasnička prava u slučajevima kada konkretnim radnjama ne dolazi do ugrožavanja sigurnosti niti do kršenja propisa. Dodatno, ograničavanje prava može izazvati negativne posljedice za poslovanje društva, vrijednost društva te potencijalno i za tržište, osobito s obzirom na to da se radi o pravnim osobama koje djeluju u kritičnim sektorima. Umjesto toga, možda bi bilo primjerenije omogućiti ostvarivanje vlasničkih prava koja su u skladu sa zakonom, ali uz određeni nadzor ili obvezu izvješćivanja.\nStavak 5: Nespretno je ovu obvezu prebaciti na obveznika, budući da obveznik u pravilu neće biti uključen u proces vlastite prodaje, a niti ima mogućnost “naređivanja” članovima društva (već je situacija upravo obratna).","Djelomično prihvaćen","Članak 17. Zakona će se doraditi u pogledu neprijavljenog stranog ulaganja, slijedom čega nije niti donešeno rješenje.\nTakođer navedeni članak će se doraditi i u smislu produženja roka za ispunjenje obveze iz članka 17. stavka 2. Zakona.\n\nNe prihvaćaju se predložene izmjene stavka 3., budući da se nepoštivanje odredbi ovoga Zakona, a uzimajući u obzir cilj istoga, mora sankcionirati. U odnosu na dodatno propisivanje nadzora smatramo da je isto suvišno, te da će se na propisani način ostvariti intencija navedene odredbe.\n\nNe prihvaćaju se predložene izmjene stavka 5., budući da je člankom 4. stavkom 1. Zakona propisana podredna primjena zakona kojim se uređuju osnivanje, ustroj, prestanak i statusne promjene trgovačkog društava."]
[27,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 21.","Podržavamo prijedlog da ovo treba biti hitan postupak.","Nije prihvaćen","Uzimajući u obzir da je za odlučivanje u upravnim stvarima (upravni postupak i upravni spor) u pravilu propisano četverostupanjsko odlučivanje, smatramo adekvatnim propisivanje dvostupanjskog oslučivanja, bez dodatnog propisivanja hitnosti postupka."]
[28,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 21.","Ovo treba biti predviđeno kao hitni postupak jer su uključena kritična društva koja ne mogu \"stajati\" godinama.","Nije prihvaćen","Uzimajući u obzir da je za odlučivanje u upravnim stvarima (upravni postupak i upravni spor) u pravilu propisano četverostupanjsko odlučivanje, smatramo adekvatnim propisivanje dvostupanjskog oslučivanja, bez dodatnog propisivanja hitnosti postupka."]
[29,"ANA MIHALJEVIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 26.","Nije u potpunosti jasno na koje se postupke ova odredba odnosi budući da Uredba o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji nije uspostavila režim provjere stranih ulaganja već samo propisuje obvezu nacionalne kontaktne točke u svrhu suradnje s drugim državama članicama i obvezu osnivanja te zadaću međuresornog povjerenstva. Ako je cilj odredbe bio isključiti postupke stranih ulaganja koji su započeli prije stupanja na snagu zakona, predlažem zamijeniti sljedećim tekstom:\n\n\"Obveza prijave stranih ulaganja iz čl. 12 zakona se ne primjenjuje na Strana ulaganja započeta prije stupanja na snagu ovog Zakona.\"","Nije prihvaćen","Uredba o provedbi Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji je važeći propis na snazi, čija primjena je u nadležnosti Ministarstva gospodarstva."]
[30,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 27.","Ovaj se komentar odnosi i na članke 28. i 29: Bilo bi dobro razmisliti o mogućnosti da se sve to donese istodobno, jer bi u suprotnom mogli doći u situaciju u kojoj će zakon biti na snazi, ali neće postojati provedbeni propisi niti će biti jasno tko su obveznici. Stoga bi zakon i provedbeni propisi trebali stupiti na snagu kao cjelina, radi veće pravne sigurnosti.","Nije prihvaćen","Odredbe Zakona će se doraditi na način da bude jasno od kojeg trenutka utvrđeni obveznici podnose zahtjeve za provjeru stranog ulaganja.\n\nNe prihvaćaju se prijedlozi vezani uz istodobno stupanje na snagu provedbenih propisa, s obzirom na to da je donošenje provedbenih propisa nakon donošenja zakona potrebno za osiguravanje fleksibilnosti u implementaciji zakonskih odredbi, odnosno za prilagodbu zakonodavnog okvira, kroz detaljno razrađivanje zakonskih odredbi, s ciljem da zakon bude praktično primjenjiv, te kako bi se osigurao njegov učinkovit i usklađen provedbeni okvir."]
[31,"IVA BASARIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Predlaže se izostaviti odredbu o retroaktivnom djelovanju Zakona. Naime, takvo rješenje suprotno je Ustavu i praksi Ustavnog suda (uključujući rješenje Ustavnog suda U-I-4455/2015) s obzirom da se ovdje radi o ulaganjima koja su završena (odnosno transakcijama koje su već zaključene i to u vrijeme kada ovaj Zakon i vezane obveze nisu bili na snazi pa posljedično nisu ni obvezivali). Posljedično, takvo rješenje dovodi do znatne pravne nesigurnosti. Ako je ideja ovog članka bila obuhvatiti transakcije koje su u tijeku (započete su ali nisu zaključene) u vrijeme stupanja Zakona na snagu, onda bi to trebalo i izrijekom napisati jer ovako se odredba čita kao da se ocjenjuju sve transakcije u kojima je sudjelovao strani ulagatelj, bez obzira na to kada su se dogodile (i bez obzira je li taj ulagatelj i dalje član obveznika).\nOsim toga, predlaže se da rokovi ne budu vezani za datum stupanja na snagu Zakona već za trenutak kada će stupiti na snagu svi provedbeni propisi i identificirati se obveznici, s obzirom da na dan stupanja na snagu Zakona još uvijek neće postojati tijelo koje sudjeluje u postupku niti su uspostavljena pravila i kriteriji za njegov rad. \nJurisdikcije koje i predviđaju određeno retroaktivno djelovanje ovakvog propisa predviđaju ga na puno ograničeniji način, npr. tako da se izrijekom uređuje da se mogu ispitivati transakcije zaključene samo neko kraće vrijeme prije stupanja na snagu Zakona, da se ispituju isključivo na poziv tijela (a ne da je na obveznike „prebačena“ obveza podnošenja zahtjeva), kao i da se određuje jedno kraće vremensko razdoblje nakon početka provedbe ispitivanja unutar kojeg se takve transakcije mogu ispitivati (s ciljem da se tijelo fokusira na transakcije koje su od stvarne važnosti i time s ciljem zaštite javnog poretka ocjenjuje ono što je bitno a paralelno ono što manje remeti stanje na tržištu).","Nije prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2."]
[32,"ANA MIHALJEVIĆ","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Osim što je potencijalno sporna ustavnost ovakve odredbe ako bi retroaktivna primjena dovodila do posljedica propisanih u čl. 17,  odredba ima nejasan vremenski doseg retroaktivne primjene te nije jasno kako i kada su obveznici dužni prijaviti takva prošla strana ulaganja. Retroaktivnu primjenu bi trebalo vremenski ograničiti te izričito propisati obvezu obveznika da prijavi prošla strana ulaganja u roku od [•] od dana kada od nadležnog tijela primi obavijest da je identificiran kao obveznik prema ovome Zakonu.","Djelomično prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2.\n\nOdredbe Zakona će se doraditi na način da bude jasno od kojeg trenutka utvrđeni obveznici podnose zahtjeve za provjeru stranog ulaganja."]
[33,"DOMINIK GLAVINA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Retroaktivnost zakona na završene (konzumirane) pravne odnose je beziznimno zabranjena u smislu članka 90. Ustava Republike Hrvatske (i prakse Ustavnog suda, primjerice rješenja USRH br. U-I/4455/2015) te može biti iznimno dopuštena samo zbog posebno opravdanih razloga. U tom kontekstu, sadržaj odredbe unosi izrazitu pravnu nesigurnost za ulaganja koja su konzumirana odnosno završena. Nedvojbeno jest da je svrha ovog Zakona zaštita javnog poretka, no, preispitivanje ulaganja koja su se (konačno) izvršila prije stupanja na snagu ovog Zakona ne može biti opravdano pozivanjem na zaštitu javnog poretka.\nS obzirom na navedeno, odredba bi trebala jasno razlikovati ulaganja koja su već završena od ulaganja koja su u tijeku. A za takva, \"nezavršena\", ulaganja odredba bi trebala jasno propisati krajnji datum do kojeg se ulaganja mogu preispitivati (dakle ulaganja od [•] za koja je primjerice potpisana dokumentacija ali nisu izvršena do dana stupanja na snagu ovog Zakona), jasan postupak te posljedice u slučaju utvrđivanja ulaganja protivnim odredbama ovog Zakona.","Nije prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2."]
[34,"IVAN ZORNADA","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Ovakva odredba uvodi pravnu nesigurnost jer nije jasno koliko unatrag će se strana ulaganja moći revidirati niti koje će biti pravne posljedice. Također je potrebno razjasniti situaciju s potencijalnim stranim ulaganjima koja su naknadno prestala.","Nije prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2.\n\nŠto se tiče stranih ulaganja koja su naknadno prestala, pritom uzimajući u obzir objašnjenje povratnog djelovanja iz komentara pod rednim brojem 2.,  iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja."]
[35,"LAURENZ WOLFGANG VUCHETICH","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Predlažem da se članak 30. izmijeni i dopuni na sljedeći način:\n\nČlanak 30.\n\n(1) Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na strana ulaganja u obveznike koja su aktivna na dan stupanja na snagu ovoga Zakona, a izvršena su nakon 1. siječnja [•]. godine.\n\n(2) Strani ulagatelji koji su prije stupanja na snagu ovoga Zakona u potpunosti otuđili svoje udjele, dionice ili druga prava u obveznicima nisu dužni postupati prema odredbama ovoga Zakona.\n\n(3) Obveznici iz stavka 1. ovoga članka, odnosno strani ulagatelji s postojećim ulaganjima, dužni su podnijeti zahtjev za odobrenje postojećeg stranog ulaganja u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.\n\n(4) Provjera stranih ulaganja za obveznike iz stavka 1. ovoga članka mora se provesti u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.\n\n(5) U slučaju nepodnošenja zahtjeva u roku iz stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo financija pokreće postupak kontrole stranog ulaganja po službenoj dužnosti.","Nije prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2.\n\nPrijedlozi stavka 2., 3. i 5. članka 30. ovoga Zakona se ne prihvaćaju, budući da iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja. Postupak provjere stranih ulaganja kod stranih ulagatelja s postojećim ulaganjima provoditi će Ministarstvo financija po službenoj dužnosti u slučajevima propisanima člankom 16. stavkom 1. Zakona. Što se tiče stranih ulaganja koja su naknadno prestala, pritom uzimajući u obzir i dio objašnjenja iz komentara pod rednim brojem 31.,  iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja."]
[36,"LAURENZ WOLFGANG VUCHETICH","IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU,\nČlanak 30.","Članak 30. stavak 1. propisuje: \"Odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na obveznike u kojima je strano ulaganje kako ga propisuje ovaj Zakon izvršeno prije stupanja na snagu ovoga Zakona.\"\n\nStavak 2. propisuje rok od tri godine za provedbu provjere, ali držim da odredba u članku ima mjesta za pojašnjenjem sljedeća:\n\na) Nejasan vremenski opseg retroaktivne primjene - ne definira se koliko daleko u prošlost seže obveza provjere postojećih stranih ulaganja. Hoće li se provjeravati ulaganja do 1.7.2013. godine ili čak ranije?\n\nb) Ne razlikuje aktivna od neaktivnih ulaganja - ne razgraničava između trenutno aktivnih stranih ulagatelja i onih koji su već izašli iz vlasničke strukture prodajom udjela ili na drugi način. To stvara pravnu nesigurnost i nepotrebno administrativno opterećenje.\n\nc) Nedostaje rok za prijavljivanje - dok se u stavku 2. navodi rok od tri godine za provedbu provjere, ne postavlja se konkretan rok u kojem bi postojeći strani ulagatelji trebali prijaviti svoja ulaganja.\n\nd) Nejasnoća oko postupanja s bivšim ulagateljima - što ako su strani ulagatelji već prodali svoje udjele prije stupanja zakona na snagu? Jesu li i oni obveznici prijavljivanja?\n\n3. OBRAZLOŽENJE PRIJEDLOGA:\nPredložene izmjene i dopune osiguravaju:\n\n- Pravnu sigurnost kroz jasno definiranje vremenskog opsega (od 1. siječnja 2020.) koji se poklapa s početkom primjene Uredbe (EU) 2019/452\n- Proporcionalnost isključivanjem bivših ulagatelja koji više nisu prisutni u RH\n- Provedivost postavljanjem konkretnog roka od 6 mjeseci za podnošenje zahtjeva\n- Učinkovitost fokusiranjem resursa na aktivna ulaganja koja predstavljaju aktualnu sigurnosnu prijetnju\n- Jasnoću postupanja definiranjem posljedica nepodnošenja zahtjeva u propisanom roku\n\nOvakav pristup smanjuje administrativno opterećenje, štiti legitimna očekivanja gospodarskih subjekata i osigurava da se resursi nadležnih tijela usmjere na relevantne slučajeve koji mogu utjecati na nacionalnu sigurnost i javni poredak.","Nije prihvaćen","Ustavnost retroaktivne primjene je detaljno pojašnjena u komentaru pod rednim brojem 2.\n\nOstali prijedlozi vezani uz izmjenu i dopunu članka 30. ovoga Zakona se ne prihvaćaju, budući da iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja. Postupak provjere stranih ulaganja kod stranih ulagatelja s postojećim ulaganjima provoditi će Ministarstvo financija po službenoj dužnosti u slučajevima propisanima člankom 16. stavkom 1. Zakona. Što se tiče stranih ulaganja koja su naknadno prestala, pritom uzimajući u obzir i objašnjenje povratnog djelovanja iz komentara pod rednim brojem 2.,  iz odredbi samoga Zakona proizlazi u odnosu na koje obveznike će se provoditi postupak provjere stranih ulaganja."]